Subhasta fallida de parades de mercat
L’últim concurs organitzat per l’ajuntament per reocupar locals deserts als mercats municipals de Barcelona se salda amb només sis negocis i dos magatzems adjudicats dels 28 que s’havien posat a disposició.
![Subhasta fallida de parades de mercat Subhasta fallida de parades de mercat](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/db29bf59-2365-469b-9435-1e2e1b773a88_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
L’última temptativa de l’Ajuntament de Barcelona per reocupar les parades tancades que nodreixen la sensació de buit en alguns mercats ha quedat curta. L’Institut Municipal de Mercats va sotmetre a subhasta durant un mes la reobertura de 28 espais sense ús a 10 de les 43 places de la capital. En aquesta ocasió, s’han atorgat vuit vacants, mentre que els altres 20inclosos en la licitació han quedat sense adjudicar-se. El consistori concreta que els que s’han concedit són sis botigues i dos magatzems.
Es tracta del primer concurs que el govern de l’alcalde Jaume Collboni organitza per fer reviure comerços als mercats. Es convoquen periòdicament, tot i que aquest partia amb més locals en disputa que els cinc que van sortir a la recerca del millor postor l’abril passat. El termini per optar per algun dels 21 negocis i 7 magatzems en disputa va acabar el 4de desembre.
La regidora de Mercats, Raquel Gil, va avançar les primeres xifres dimecres passat en la comissió municipal d’economia, a preguntes del PP. L’ajuntament concreta que, excepte en una parada traspassada al Guinardó, les altres cinc que ha col·locat les agafaran "emprenedors que fins ara no tenien cap altre negoci a mercats de Barcelona".
Entre 3.000 i 21.000 euros
Els preus de sortida fluctuaven entre 3.825 euros per un magatzem de 8,5 metres quadrats al mercat del Ninot i 21.840 euros per una carnisseria de 36,40 metres quadrats al Bon Pastor. Al marge queden els pagaments del cànon mensual i les diferents taxes.
L’Institut de Mercats indica que cap licitador s’ha presentat per les 20 parades que s’han declarat desertes. Recalca que, en aquests casos, "es comença un procés en el qual, de manera directa, es poden adjudicar aquestes parades si una persona demostra interès i presenta la documentació". La condició és cenyir-se als mateixos requisits marcats en la subhasta, com el cost, la durada del contracte o els tipus de productes per vendre.
L’organisme municipal destaca que, mitjançant aquesta via, es pot disposar de l’establiment "en un terme ràpid de temps". De tota manera, Gil va afegir en la comissió que es continuaran celebrant subhastes per donar sortida a les parades buides.
Menjar italià, cansaladeria...
El consistori concreta que les parades que ha aconseguit cedir són un negoci d’especialitats italianes a la Llibertat, una cansaladeria xarcuteria al Besòs, un establiment de productes carnis al Guinardó, un altre d’idèntic a Sants i una polleria amb oueria a la Trinitat. També s’hi inclou una botiga d’articles no alimentaris als exteriors del Ninot. En aquest mateix mercat de l’Eixample s’han concedit dos magatzems. L’Institut de Mercats detalla que passen a ser de venedors del Ninot que, "atenent l’increment de volum dels seus negocis, tenen noves necessitats d’incrementar la dotació logística d’emmagatzematge".
En el capítol dels que no han trobat postor es compten una xarcuteria al Besòs; una fleca pastisseria, una peixateria, una fruiteria i un establiment sense especialitat prefixada al Bon Pastor; una peixateria al Guinardó; un negoci de menjar asiàtic a la Guineueta i un altre de la mateixa classe al Ninot; una carnisseria xarcuteria i una peixateria a la Llibertat; una botiga d’articles no comestibles a Sant Andreu; dos magatzems a Sant Antoni i un parell a la Trinitat, i una fruiteria i una parada d’adobats i pesca salada en aquest mercat.
Els vuit locals subhastats concentren 17 parades, el vocable amb què l’Institut de Mercats identifica una superfície de quatre metres de llarg per dos i mig d’ample destinat a usos comercials. Per contra, 35 més han quedat sense concedir-se.
Notícies relacionadesCada negoci sol ocupar de mitjana de dos a tres d’aquests espais. No obstant, s’ha tendit a engrandir establiments els últims anys, a mesura que es desmantellaven parades. De fet, 2.091 negocis d’alimentació van desaparèixer entre el 2000 i el 2022. L’Institut de Mercats defensa que guanyar espai per ampliar botigues i instal·lar nous serveis és l’estratègia que cal seguir perquè les places sobrevisquin i siguin atractives davant els supermercats i les vendes online.
"Tot és millorable i segurament hem de ser més àgils en la tramitació de les adjudicacions, però que no hi hagi dubte que els mercats estan funcionat i funcionen bé", va brandir Gil en la comissió. En aquest sentit, la regidora va defensar la utilitat de muntar aules de cuina als mercats. "És un element d’atracció de gent jove, que garanteix el funcionament dels mercats en el futur", va argumentar Gil. n
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’