Estadística municipal
La pujada dels sous baixos va revertir la caiguda de les rendes per la covid a BCN
La renda de les llars per càpita es va incrementar el 2021 un 4,8% a Barcelona després d’haver caigut un 7% el 2020 per l’efecte econòmic de la pandèmia. La xifra mitjana va ser de 21.642 euros, un 18% més que al total de Catalunya.
![La pujada dels sous baixos va revertir la caiguda de les rendes per la covid a BCN La pujada dels sous baixos va revertir la caiguda de les rendes per la covid a BCN](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/9d35b49a-34f4-4ac9-be10-90718d9f10d3_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
La crisi sanitària per la pandèmia de la covid va tenir un efecte econòmic demolidor a tot el planeta, i Barcelona no es va escapar d’aquesta situació. Del 2019 al 2020, la renda de les llars per càpita va caure un 7,1% a la capital catalana. Un any després, la situació va millorar, la renda no va recuperar el valor del 2019, però sí que es va revertir la caiguda.
Del 2020 al 2021, la renda de les llars per càpita (la renda de les llars de Barcelona dividida pel nombre d’habitants de la ciutat) va pujar un 4,8%. Una millora significativa, tot i que no va arribar a compensar totalment el que havia perdut en els 12 mesos anteriors. Aquesta millora, segons l’informe anual de la renda disponible de les llars el 2021, obra del departament d’anàlisi de l’Oficina Municipal de Dades (OMD) de l’Ajuntament de Barcelona, es va deure essencialment a la pujada dels salaris més baixos de la ciutat.
Menys desigualtat
L’informe de l’OMD, publicat aquest dimarts, indica que la renda de les llars per càpita va ser de mitjana a Barcelona el 2021 de 21.642 euros, un 18% més que al total de Catalunya, on va ascendir a 18.338 euros. També ressenya que la pujada de salaris baixos no només va arrossegar la mitjana cap amunt, sinó que va reduir la desigualtat entre districtes i barris, perquè aquells en què és més alta van tenir aquell any increments salarials inferiors o directament reducció d’ingressos. D’altra banda, cal tenir en compte que l’augment del 4,8% va ser nominal, és a dir, sense tenir en compte la inflació. Una vegada tinguda en compte es té l’augment real, que va ser del 2,1%. Al gràfic s’aprecia l’evolució en els dos formats en els últims anys. Per exemple, a Ciutat Vella, amb una renda inferior a la mitjana, la renda disponible de les llars per càpita va pujar del 2020 al 2021 un 9,5%; i a Horta-Guinardó, un 6,4%, en tant que a Gràcia, que és a prop del nivell de renda mitjà, el creixement va ser inferior, del 4,5%, i a Sarrià-Sant Gervasi, el de renda més alta de la ciutat, es va registrar una caiguda d’un 0,9%.
Dos barris extrems
L’informe remarca que la diferència entre valors extrems es va reduir el 2021. Les Tres Torres és el barri amb la renda més alta de la ciutat, 37.800 euros, i Ciutat Meridiana, amb 10.929 euros, el que la té més baixa. Però aquesta diferència, que el primer multipliqui el segon per més de 3,5, suposa una distància inferior a la d’anys anteriors. És a dir, la desigualtat es va reduir, però es va mantenir i és molt significativa, entre un barceloní del primer barri citat i un del segon.
Per districtes, Sarrià-Sant Gervasi és el que tenia el 2021 la renda de les llars per càpita més alta, 32.850 euros, un 52% per sobre de la mitjana, 21.642 euros. El de renda més baixa era Ciutat Vella (15.157 euros), cosa que suposa un 70% d’aquesta mitjana. Del 2020 al 2021 la renda va pujar en tots menys a Sarrià, quan el 2020 havia baixat en tots.
L’efecte de la redistribució
La millora salarial d’aquell any es va produir en barris amb els sous més baixos i amb més prestacions. On més va augmentar la renda per llars per càpita va ser a Torre Baró, el Raval, el Besòs i el Maresme, Ciutat Meridiana i Can Peguera. I en els que va anar a pitjor van ser Pedralbes, les Tres Torres, Sant Gervasi i Sarrià.
El tinent d’alcalde d’Economia, Jordi Valls, considera que les dades de l’informe demostren l’"efecte redistribuïdor" del sector públic mitjançant prestacions socials, impostos i cotitzacions com a manera de reduir les desigualtats i valora com "una bona notícia" que els barcelonins amb menys recursos fossin els que veiessin millorada la seva situació després de les dificultats creades per la pandèmia, si bé admet que queda molt per fer per reduir "la bretxa social o salarial".
Les Tres Torres lidera
L’informe de l’OMD, amb dades del 2021, remarca que la renda de les llars per càpita (la renda de les llars dividida pels habitants de la ciutat) va ser de mitjana a Barcelona aquell any de 21.642 euros, un 18% més que al total de Catalunya, on va ascendir a 18.338 euros.
Notícies relacionadesAquell any, els barcelonins van veure incrementada un 4,8% aquesta renda, que va caure un 7,1% el 2020 per l’efecte de la pandèmia en l’economia. La millora, indica l’OMD, es va deure a l’augment dels salaris més baixos, és a dir, a la millora a les zones amb menys recursos. I això, unit que en les més riques els sous no van pujar tant o fins i tot van baixar, va retallar una mica la desigualtat, si bé aquesta continua sent evident. És una cosa que s’aprecia clarament si es compara la situació del barri amb més renda de les llars per càpita, les Tres Torres, de 37.800 euros, amb la de Ciutat Meridiana, el que la té més baixa, 10.929 euros, menys d’un terç.
Per districtes, Sarrià-Sant Gervasi encapçala la llista dels que tenen més renda per llar per càpita, amb 32.850 euros, mentre que Ciutat Vella és el districte amb una renda més baixa, amb 15.157 euros.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’