El Pla de Barris posarà el focus en la muntanya i la Marina del Prat Vermell
La tercera edició d’aquest projecte de desenvolupament de les zones menys afavorides de Barcelona comptarà per al període 2025-2028 amb un pressupost de 200 milions, un 33% superior a l’anterior. La previsió municipal és que, quan finalitzi el seu desplegament, el pla haurà beneficiat 27 barris, quatre més que fins ara.
![El Pla de Barris posarà el focus en la muntanya i la Marina del Prat Vermell El Pla de Barris posarà el focus en la muntanya i la Marina del Prat Vermell](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/0989a41d-41d2-4063-8c27-5e5b3b724da0_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
"Un dels plans més importants del mandat". Amb aquestes paraules va definir ahir l’alcalde de Barcelona, Jaume Collboni, la transcendència de les actuacions que s’inclouen en el nou Pla de Barris del municipi. El mateix alcalde va presentar en roda de premsa les novetats i els objectius de la tercera edició d’aquest projecte que aspira a desenvolupar les zones més desfavorides de la capital catalana i que, entre el 2025 i el 2028, comptarà amb un pressupost de 200 milions d’euros, un 33% superior al de l’edició passada.
L’alcalde de Barcelona va remarcar que l’objectiu d’aquesta eina de cirurgia urbana i social és reforçar els barris més vulnerables de la ciutat perquè cap "quedi per darrere del progrés de la ciutat de Barcelona". A més, va defensar que es tracta de la seva edició "més ambiciosa" per l’expansió econòmica i territorial que suposa respecte als anteriors plans, a més de la incorporació de dos plans singulars.
Projecte progressista
Així, el Pla de Barris barceloní emula la llei de barris que va desenvolupar l’Executiu de Pasqual Maragall (PSC) i que ja pretenia invertir en els barris de Catalunya més necessitats. El mateix Collboni va fer menció a aquest projecte dels "governs progressistes de la Generalitat" i que ara reivindica, així com el seu paper en el "reequilibri i la redistribució de la riquesa". De fet, l’alcalde va instar el futur Govern de la Generalitat a recuperar aquest instrument per ajudar a transformar els barris més desfavorits més enllà de les fronteres de la capital catalana.
A Barcelona, aquesta iniciativa la va ressuscitar Ada Colau durant el seu primer mandat i s’ha mantingut fins ara. En la nova etapa, amb Collboni al capdavant del consistori, el nou executiu local ha mantingut la iniciativa i ha insistit en la seva importància com a eina de transformació social. Això sí, per ara el pla continua sense aconseguir superar el marc dels quatre anys de durada, una de les principals esmenes reclamades a la iniciativa, de manera que es manté el seu lligam anterior al mandat.
Les previsions del govern municipal és que, quan finalitzi el seu desplegament, el Pla de Barris 2025-2028 arribarà a un potencial de població de 438.000 persones –un 26,4% del total de la ciutat– repartides en 27 barris, quatre més que fins ara –s’hi sumen Montbau, la zona de les Planes, la Barceloneta i Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera. D’aquesta manera, el nou Pla de Barris preveu gastar 113 milions en la millora de l’espai públic i equipaments, 35 milions en escoles i projectes educatius, 32 en projectes socials i 20 en reforma de vivendes.
Participació ciutadana
A aquests projectes se sumaran altres actuacions que complementaran al Pla de Barris amb 100 milions més. Es tracta d’inversions ja previstes que, tot i que no tenen una correlació directa amb la iniciativa, preveuen actuacions en espais públics i equipaments que sí que serviran de suport per facilitar alguns dels objectius del projecte, com facilitar la participació ciutadana o el desenvolupament del teixit comunitari.
El nou Pla de Barris incorpora també dos projectes més de regeneració urbana singulars i que mantenen objectius complementaris a la reducció de les desigualtats socials i econòmiques. En el cas dels projectes per desplegar als barris de muntanya –al nucli de les Planes, a Sant Genís dels Agudells, a Montbau i a la Teixonera– les actuacions es vincularan als problemes de mobilitat i accessibilitat. Una sèrie d’actuacions incloses en el pacte de pressupostos amb ERC.
Iniciativa innovadora
Notícies relacionadesPel que fa a la Marina del Prat Vermell, el repte i la creació del projecte singular arrela en la previsió de creixement poblacional de la zona. Aquí, el consistori diu que es tracta d’una iniciativa amb caràcter "innovador" perquè "té un caire preventiu". És a dir, a causa de la transformació en la qual es troba immersa la zona i en què es contempla l’arribada de 30.000 nous habitants en els pròxims 12 anys, l’executiu local projecta unes primeres actuacions per "evitar l’aparició de futures desigualtats".
A més, com a novetat, i al marge d’aquests dos plans singulars, en el nou Pla de Barris destaca també un projecte únic per als quatre barris del districte de Ciutat Vella – el Raval, el Gòtic, Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera i la Barceloneta–, "el cor de la ciutat", que Collboni considera que mereix una especial atenció i concentrar esforços, com els que ja s’estan fent amb les transformacions urbanes, com Via Laietana i la Rambla. D’aquesta manera, la previsió de l’ajuntament és augmentar la inversió en la zona en un 140%, de manera que es passaria de 8,3 a 20 milions d’euros.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera