Els vitralls de la catedral tornen a brillar després de cinc anys de reparació
El projecte recupera vidrieres de l’absis, d’entre els segles XIV i XIX, que estaven en mal estat, sobretot pels coloms i la contaminació, i corregeix errors com plafons col·locats del revés.
![Els vitralls de la catedral tornen a brillar després de cinc anys de reparació Els vitralls de la catedral tornen a brillar després de cinc anys de reparació](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/17f9c968-1ef5-4785-9d62-0aa7cc11c006_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
És un projecte de restauració, però també una invitació a reflexionar sobre els vitralls. Perquè, quan un entra en una església, amb prou feines presta atenció als detalls de les vidrieres aèries o de les rosasses, a aquestes llanternes naturals que donen vida i color als temples. La catedral de Barcelona va posar fi fa uns mesos a gairebé cinc anys de treballs per rehabilitar 11 d’aquestes columnes de llum, instal·lades entre els segles XIV i XIX. El pas del temps, la contaminació i els coloms havien fet efecte en aquestes obres d’art. Ara tornen a resplendir. I així, un pot aturar-se en els números del llibre que sosté Sant Joan, les claus de Sant Pere o la llança de Sant Jordi. És un projecte de restauració; i una ocasió immillorable per realçar l’art del vitrall.
El resultat del projecte de rehabilitació es va compartir ahir amb la premsa. Davant la façana del segle XIX esperaven, entre d’altres, el cardenal Joan Josep Omella i la vicepresidenta del Govern, Laura Vilagrà. A escassos metres, grups de turistes sense tenir gaire clar si es podia entrar, a la llunyania, a la plaça, tres mims complimentant els forasters. Passades les 10.30 hores va arribar el ministre de Transport i Mobilitat Sostenible, Óscar Puente. Tots junts van passar revista a la rehabilitació de la catedral, que inclou els vitralls i també el terrat, que ara s’ha convertit en un mirador de 360 graus de la ciutat. Ja es podia pujar, però el passeig estava molt limitat. Ara es pot fer tota la volta, amb vista a mar, muntanya, Besòs i Llobregat.
Agraït, emocionat
La llista de convidats no és fútil, ja que la reforma ha tirat endavant gràcies al finançament del Govern (1,1 milions d’euros) i la Generalitat (221.000 euros), a més de l’aportació del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (637.000 euros). "Ser agraït és de profit", va compartir Omella en la seva breu al·locució, en el claustre de la catedral. Una vegada la comitiva política i religiosa va desfilar cap a altres tasques, els experts es van dignar a explicar els detalls d’aquesta important recuperació artística.
Al costat d’uns vitralls del segle XIX va atendre la premsa l’arquitecte Manuel Julià, un dels responsables de la restauració dels 11 vitralls de l’absis. El que es van trobar va ser una reixa metàl·lica rovellada i destrossada, una estructura de pedra molt debilitada i uns vidres que s’agafaven a la vida gràcies a un fil transparent. "Estava tot molt malament, potser el pitjor han sigut els coloms", va resumir. Es van desmuntar tots els elements i es van restaurar per parts. La pedra es va polir i es va substituir als llocs en els quals era insalvable, el reixat es va llençar a les escombraries i els vitralls es van portar a dos tallers: Bonet, a l’Hospitalet, i Grau, a Montcada i Reixac. Tot es va tornar a col·locar, afegint-hi un vidre exterior de protecció i una estructura interna que, en el futur, facilitarà la maniobra dels plafons en el cas que hagin de ser retirats sempre des de l’interior de la catedral.
Un art menystingut
Sense les reixes exteriors, el temple ha guanyat llum i els dibuixos són més distingibles. Els plafons, explica Sílvia Cañellas, historiadora de l’art que el 1992 va fer la seva tesi, precisament, sobre els vitralls de la catedral de Barcelona, formen una auca temàtica. Els de l’absis, que són els que s’han restaurat, fan referència al sant a qui es ret culte a les capelles inferiors. El del centre, no obstant, és el central, el dedicat a santa Eulàlia. A la seva dreta i esquerra, assenyala aquesta experta, sant Pere i sant Joan.
Notícies relacionadesCañellas lamenta que el vitrall no ocupi el lloc que li correspon en la història de l’art. "Quan hi ha hagut algun estudi d’arquitectura o de pintura mai s’han tingut en compte aquestes peces. Hi ha un buit molt gran quant a reconeixement fins a gairebé el segle XX". lamenta Cañellas, que argumenta que les de la catedral "són les vidrieres de més qualitat de Catalunya i estan al nivell de les millors d’Europa".
Passa, no obstant, que, en restauracions anteriors, els plafons fins i tot es van arribar a posar malament: sants que miraven cap al costat equivocat, animals canviats de lloc... Com anar al Louvre i que la Mona Lisa estigui del revés. Amb aquesta restauració, no obstant, s’han reparat els errors del passat. Ja és tot el seu lloc, però, compte: la catedral té uns 180 vitralls. Molt per fer.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’