Històries de la Barcelona marítima (I)
Els primers jocs de Barcelona van ser al mar
Dos segles abans de la Copa Amèrica, l’estiu de 1821, el port de Barcelona va acollir la primera competició nàutica documentada a Catalunya. Regates i clubs pioners parlen d’una ciutat abocada al Mediterrani des de molt abans dels Jocs Olímpics del 92.
![Els primers jocs de Barcelona van ser al mar Els primers jocs de Barcelona van ser al mar](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/5b62a605-1f2a-43be-ad32-7db744d840e4_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Dos segles abans de la Copa Amèrica, l’estiu de 1821, el port de Barcelona va acollir la primera competició nàutica documentada a Catalunya. Va ser una regata de voga, convocada per l’ajuntament per festejar el primer aniversari del jurament constitucional de Ferran VII. El consistori liberal va batejar la prova com els Jocs Marítims, un nom una mica pompós que s’inspirava en l’antiga tradició dels jocs hel·lens. En aquest sentit, Barcelona es va avançar 70 anys al baró de Coubertin.
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/c9de7f78-0270-4d38-862b-9d4586963b5b_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
2 | ARXIU FOTOGRÀFIC DE BARCELONA /
Tot i que els Jocs Marítims estaven previstos per al 9 de juliol de 1821, coincidint amb l’efemèride de la jura del monarca, el mal temps va obligar a posposar-los al dia 15. La regata es va celebrar finalment entre l’embarcador del baluard del Rei, al costat de les Drassanes, i la platja de Sant Bertran. Un recorregut, d’anada i tornada, de poc més de 4.000 metres. Segons les cròniques de l’època, més de 80.000 barcelonins es van congregar per seguir la carrera, molts des de les seves pròpies barques. La resta, repartits entre la muntanya de Montjuïc i la muralla de mar.
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/daf88324-fbee-4827-8fba-350729971f15_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
3 | FRANCK DE VILLECHOLLE / ARXIU FOTOGRÀFIC DE BARCELONA /
Es van establir quatre categories, segons l’eslora de les embarcacions. En primera classe, reservada a les anomenades crosses de pesca, va resultar guanyador Josep Olite, que es va emportar un premi de 32 de duros i un xai. En segona classe, per a les barques de palangre, es va imposar Pedro Picarín, premiat amb 24 duros i dos galls dindis. En tercera classe, per als gussis va guanyar Pablo Carreras, recompensat amb 20 duros i dos ànecs. Finalment, en la quarta categoria, reservada a les barques auxiliars, considerades les més ràpides, es va imposar la Caro, de Vicente Gurri, que també va ser el guanyador absolut dels jocs, ja que va travessar la meta el primer, amb un temps de 14 minuts. També es va emportar el premi gros: 35 duros i dues gallines.
Reeditada diverses vegades
L’experiència dels Jocs Marítims va ser reeditada uns quants cops durant la primera meitat del segle XIX. Gairebé sempre amb motiu d’alguna festa extraordinària, com la promulgació de la Constitució de 1837 o el centenari del barri de la Barceloneta, el 1853. Els barcelonins seguien amb gran entusiasme aquestes regates, en què els participants solien ser gent del port, com mariners, pescadors i estibadors. El 1871 es van celebrar les primeres festes de la Mercè, que van tenir en el programa amb una carrera marítima al port. Va ser precisament durant la Mercè, però de 1883, quan va tenir lloc la primera regata de vela celebrada a Barcelona.
El 1873 es va fundar la Societat de Regates de Barcelona, el primer club nàutic esportiu de què tenim constància. Probablement, n’hi va haver d’altres abans, però de vida efímera. Entre projectes fugaços, van néixer dues entitats que van aconseguir consolidar-se. D’una banda, el Real Yacht Club, una societat creada el 1879 com a Club Català de Regates i que tenia com a activitat principal la vela. De l’altra, el Reial Club de Regates de Barcelona, fundat per aficionats al rem el 1883. Aquest club tenia la seu en una casa flotant, que durant uns quants anys va ser un dels edificis més singulars del port.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’