Finances públiques
Catalunya ha d’amortitzar 32.000 milions de deute en 3 anys
La Generalitat inicia un trienni amb el volum de passiu més gran per tornar
El 80% dels 78.000 milions d’hipoteca total tenen l’Estat com a creditor
![El vicepresident amb funcions de president Pere Aragones i la consellera Meritxell Budo al Pati dels Tarongers abans de la reunio del Consell Executiu del Govern el 15 de desembre de 2020 (Horitzontal) Jordi Bedmar Govern ACN El vicepresident amb funcions de president Pere Aragones i la consellera Meritxell Budo al Pati dels Tarongers abans de la reunio del Consell Executiu del Govern el 15 de desembre de 2020 (Horitzontal) Jordi Bedmar Govern ACN](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/92dfe078-2f44-4420-bee0-d19790ab99e0_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
El vicepresident amb funcions de president Pere Aragones i la consellera Meritxell Budo al Pati dels Tarongers abans de la reunio del Consell Executiu del Govern el 15 de desembre de 2020 (Horitzontal) Jordi Bedmar Govern ACN /
Catalunya afronta un trienni marcat per una elevada amortització de deute públic. En tota, la Generalitat haurà de tornar més de 32.000 milions d’euros durant aquest període –una xifra similar al pressupost consolidat en un exercici (incloent tot el sector públic)–. I una bona part d’aquesta suma anirà a parar a les arques de l’Estat, que, al seu torn, és el principal finançador des que el 2012 els mercats van tancar les portes al finançament de les autonomies.
Del total, al llarg de l’exercici que acaba de començar, l’import del que la Generalitat ha de tornar s’eleva a un total de 10.038 milions d’euros, davant els 9.905 milions de l’any passat, segons les primeres estimacions. De la xifra total per al 2021, 8.852,84 milions, més de 88 de cada 100 euros, tenen l’Estat com a creditor o beneficiari com a conseqüència dels diferents mecanismes de liquiditat per pal·liar la impossibilitat d’obtenir finançament per altres vies. Entre aquestes es troben el fons de liquiditat autonòmica (FLA) i actualment, des del 2019, la facilitat financera (FF), destinada a les comunitats que compleixen amb els criteris de dèficit.
De la suma total d’amortitzacions d’aquest trienni, 28.431,59 milions són préstecs del mateix Estat, el 88,77% del total. Aquest és el període en què està prevista una més devolució de deute en els pròxims anys, segons el calendari d’amortitzacions de la Generalitat. Però són previsions, que els costos sobrevinguts per combatre la Covid, que sumen més de 5.000 milions fins ara, entre més despesa i menors ingressos, poden desbaratar. I això malgrat les injeccions com el fons creat pel Govern central per fer front als costos de la pandèmia per les comunitats i dotat amb 16.000 milions d’euros, dels quals a Catalunya li corresponen 3.165 milions a fons perdut.
L’endeutament total del sector púbic català, en el qual s’inclouen l’Administració i les empreses i entitats que computen per calcular el dèficit, ascendia el 30 de setembre a 78.097 milions d’euros. Això suposa que cada català ‘deu’, de mitjana 10.205, 99 euros, que és menor que el passiu amb què carregava el 30 de juny. Del total, 62.376 milions, el 79,87%, tenien l’Estat com a creditor, segons les dades del Banc d’Espanya.
La resta del passiu està format per 8.614 milions que són préstecs bancaris, 2.809 milions que són emissions de deute i 4.298 milions més que són altres fórmules extrapressupostàries o pagaments diferits essencialment per finançar infraestructures, que inclouen des dels censos emfitèutics fins a préstecs de l’Institut Català de Finances (ICF) per acords de plurianualitats. La dependència financera de la Generalitat respecte a l’Estat es mantindrà almenys fins al 2035, segons les estimacions de la mateixa administració catalana. Els exercicis de més volum d’amortitzacions s’assoliran el 2022 i el 2023, per després anar baixant gradualment, segons unes previsions que, en funció del que duri la crisi, poden variar.
Notícies relacionadesLa major part de la hipoteca total del sector públic català correspon a la Generalitat, amb 71.995 milions, seguida per les entitats SEC, és a dir, aquelles el dèficit de les quals es comptabilitza també, amb un total de 6.102 milions. A l’apartat d’entitats de dret públic, les que més destaquen pel seu passiu són Infraestructures Ferroviàries de Catalunya, amb 1.454 milions el 30 de setembre; i l’Institut Català de Finances (ICF), amb 1.008,38 milions, en el mateix període.
En el grup de societats en què la Generalitat té una participació majoritària destaquen Infraestructures de la Generalitat de Catalunya (en la qual l’administració té el 100% del capital), amb un endeutament de 209,84 milions i Fira 2000 (53,93% del capital), amb un passiu imputable de 157,65 milions. En l’àmbit de fundacions sobresurten la Fundació Privada de Gestió Sanitària de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (60% del capital), amb un passiu imputable de 130,03 milions i la Fundació Privada de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (33,33% del capital), amb 64,78 milions de deute imputable.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’