Model de finançament
Catalunya és la tercera comunitat que més impostos aporta, però dècima en recursos rebuts
![Catalunya és la tercera comunitat que més impostos aporta, però dècima en recursos rebuts Catalunya és la tercera comunitat que més impostos aporta, però dècima en recursos rebuts](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/d2c851df-2c41-4171-b364-7a32761db72e_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Un clàssic del model de finançament autonòmic. Catalunya va ser el 2021 la tercera comunitat que més ingressos tributaris va aportar al sistema de règim comú, amb la qual cosa ha baixat un lloc respecte al 2020 que ha recuperat les Balears; però es manté com la dècima en recepció de recursos. Són dades corresponents a la liquidació del model, que es fa al cap de dos anys.
La conclusió és clara: «Catalunya torna a ser perjudicada per un model injust i caduc, ja que els catalans paguen molt per sobre de la mitjana i, en canvi, reben recursos per sota de la mitjana», afirma la consellera d’Economia, Natàlia Mas. Però no és l’única perquè Madrid, que és la primera, descendeix fins al lloc 11 a l’hora del repartiment. I les Balears, la segona, fins al novè.
Les xifres del 2021 reflecteixen que Catalunya va aportar en ingressos tributaris 3.153 euros per habitant, mentre que va rebre després de la liquidació 2.848 euros, que tenint en compte el cost de la vida, van ser 2.558. La mitjana d’aportació de les 15 autonomies de règim comú va ser de 2.679 euros per habitant; i la recepció de recursos, de 2.910.
La primera posició en aportació de recursos la va ocupar Madrid, amb 3.769 euros per habitant. Una vegada distribuïts els fons de la caixa comuna, aquesta comunitat va descendir al lloc número 11 en recepció de recursos, amb 2.834 euros per habitant, que es converteixen en 2.412 tenint en compte el cost de la vida i el lloc número 15, amb la qual cosa encara està més penalitzada que Catalunya.
El segon lloc en aportació va ser el de les Balears, amb 3.248 euros per habitant, que, una vegada liquidat el sistema el 2021, es va traduir en la recepció de 2.910 euros per habitant, amb la qual cosa va quedar en el novè lloc, que va baixar al desè al tenir en compte el cost de la vida (2.867 euros per habitant).
Canàries, Cantàbria i Extremadura
Les Canàries van ser la comunitat que va ocupar l’últim lloc, el 15 en aportació, amb 1.123 euros per habitant, però li van arribar després 2.818 euros per habitant, cosa que la va situar al lloc 12 en la recepció de recursos, i al vuitè lloc, amb 3.305 euros, al tenir en compte el cost de la vida.
Cantàbria va ser la comunitat que més recursos va rebre en relació amb la seva contribució, amb 3.632 euros per habitant, davant una aportació de 2.849 euros per habitant, que la va situar al cinquè lloc. Si es té en compte la inflació, es va mantenir cinquena en recursos rebuts, amb 3.572 euros per habitant. La segona en recursos rebuts va ser Extremadura, amb 3.422 euros per habitant, davant una aportació mitjana de 1.931, que la va situar en el número 14, és a dir, la penúltima. Comptant la inflació, va ser la primera en recepció de recursos, amb 4.153 euros per habitant.
El País Valencià, amb 2.561 euros per habitant en impostos, que el situen al novè lloc, va ser el que va ocupar l’últim lloc en recepció de recursos del sistema, amb 2.691 euros per habitant, que es converteixen en 2.821 si es comptabilitza el cost de la vida, cosa que el situa al lloc 12.
Redistribució i anivellament
Notícies relacionadesSegons l’opinió de la Conselleria d’Economia, «un any més es posa de manifest» que els mecanismes de redistribució i anivellament que utilitza el model de finançament fan que el repartiment dels recursos no sigui equitatiu. Així, mentre que Catalunya «està sistemàticament per sota de la seva aportació, altres comunitats amb una capacitat tributària molt inferior reben sempre més recursos per habitant».
El model de finançament s’hauria d’haver revisat el 2014 i el 2019, però fins ara no se n’ha produït cap actualització. I durant aquests anys, «no només no ha augmentat la disparitat en el repartiment dels recursos entre comunitats sinó que també s’ha accentuat el desequilibri entre els ingressos totals percebuts per l’Estat i els que arriben a les administracions territorials». Entre el 2012 i el 2022, els recursos de l’Estat han crescut un 88,7%, mentre que els de les autonomies, que compten amb gran part de les competències com la salut i l’educació, només ho han fet un 40,5%.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’