Els consumidors tornen al súper físic a la recerca d’estalvi per la inflació
El percentatge de clients que compra només en botigues al carrer puja tres punts en cinc anys, fins al 73%, segons Asedas / Poder comparar preus és la principal raó per abandonar la compra digital
![Els consumidors tornen al súper físic a la recerca d’estalvi per la inflació Els consumidors tornen al súper físic a la recerca d’estalvi per la inflació](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/fd2b0d37-dffb-46a1-81e3-50f1edb72368_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
En contra del que semblava que passaria en plena crisi pandèmica, el cistell de consum s’omple més en un supermercat a peu de carrer ara que abans de l’esclat de la covid. El 2019, prop d’un 70% de la població comprava en establiment físic, un 3,5% es decantava exclusivament per la compra online i un 27% combinava els dos formats. Cinc anys més tard, després de diverses pujades i baixades influïdes clarament pel context sanitari, aquesta estampa s’ha polaritzat. Amb dades recopilades el 2023, gairebé un 73% de la població compra en establiment físic, un 4,8% es decanta exclusivament per la compra online i tot just un 22% combina els dos formats. I un dels elements clau d’aquesta fugida sembla haver sigut la inflació.
Així ho mostra l’Observatori de Comerç Electrònic en Alimentació que ha elaborat l’Associació Espanyola de Distribuïdors, Autoserveis i Supermercats (Asedas) en col·laboració amb dos professors de la Universitat Complutense de Madrid i de la Universitat Autònoma de Madrid, María Puelles i Gonzalo Morena. L’informe –resumeix l’associació– "confirma la tendència ja observada l’any passat d’una tornada a la botiga física com una manera de controlar la despesa", així com una fórmula, també, de donar molt més valor a la compra de proximitat.
D’entrada, aquesta enquesta realitzada a unes 2.600 persones permet descobrir que el nivell educatiu i econòmic són factors que decanten la balança cap a un tipus de compra o una altra –"el nivell de renda més alt s’inclina cap al canal online", precisen els autors de l’estudi–. Però, independentment d’això, les conductes semblen generalitzades. Gairebé sis de cada deu dels adeptes al súper digital que han abandonat aquest tipus de compra ho han fet pel preu, perquè creuen que a la botiga física poden comparar millor. Són la meitat, en el cas dels que es mouen indistintament entre un canal i l’altre.
La segona raó més adduïda és la percepció que comprar online acaba sent menys còmode que acudir a la botiga física. Així ho indiquen el 37% dels compradors que es decanten per la compra en establiment tradicional, el 28% del públic que combina els dos formats i el 14% dels consumidors que tiren de carro virtual. Finalment, tot i que amb menys pes, també és rellevant que el supermercat de referència de la persona en qüestió no tingui una pàgina web en condicions; que no disposi, directament, de plataforma online, o que no es trobi sentit a aquest tipus de consum una vegada la covid ha deixat de ser un problema.
"A més de la conveniència, l’abandonament de la compra online és el resultat d’una recerca d’estalvi: la primera raó és una línia que es manté en el temps, la segona és la continuació d’una tendència ja observada el 2023 i motivada per la crisi inflacionista", contextualitza l’informe, que presta bona atenció, en general, a la sèrie de comportaments que es modifiquen per tal de rebaixar el cost final del cistell de consum.
Els canvis més destacables són el 30% de gent que diu haver reduït la quantitat de peix i marisc que compra, el 31% que ha començat a adquirir productes de drogueria i neteja de marca blanca (un 27% ha fet el mateix amb l’alimentació envasada i un 25%, amb els articles de lavabo i cura personal); o el 30% que afirma estar anant a botigues més barates a comprar fruites i hortalisses. A la banda oposada, sorprèn la gran quantitat de consumidors (66%) que asseguren no haver canviat gens el seu comportament a l’hora de comprar l’alimentació per a les seves mascotes.
Teoria de les tres ces
Notícies relacionades"La capacitat d’elecció que té el consumidor continua posant a prova la seva fidelitat a l’establiment d’alimentació", contextualitzen des d’Asedas. "El 27% dels consumidors enquestats ha canviat de supermercat, mentre que el 60% visita ara diverses botigues –demostra l’anàlisi dels dos professors de la UCM i la UAM–. Els offliners i mixtos ho fan a la recerca d’estalvi, proximitat i assortiment, a més de qualitat i confiança, especialment en els segons; mentre que els onliners busquen sobretot conveniència, qualitat i confiança", explica l’associació de supermercats. "Per tant, es confirma la teoria de les tres c [confiança, conveniència i cost] com les grans tendències a l’hora de triar establiment i canal per a la compra d’alimentació".
Ara bé, quatre de cada deu consumidors tenen dubtes d’haver aconseguit realment estalviar, davant el 39% que té clar que sí que ho ha fet i al 19% que està convençut que no ha servit de res.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Sigrid Nunez, l’escriptora que va enlluernar el geni manxec
- Les reaccions Espanya s’aboca en felicitacions al director
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»