El BBVA adverteix que l’ajust fiscal restarà fins a 2,5 punts al PIB
L’entitat apuja la seva previsió de creixement de l’economia espanyola al 2,5% per al 2024
![El BBVA adverteix que l’ajust fiscal restarà fins a 2,5 punts al PIB El BBVA adverteix que l’ajust fiscal restarà fins a 2,5 punts al PIB](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/0408fbbe-7a4e-4276-8aae-1153e8325542_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
BBVA Research se suma a la llarga llista d’institucions i serveis d’estudis que han elevat a l’alça la previsió de creixement de l’economia espanyola que, en el seu cas, corregeix des del 2,1% al 2,5% la seva projecció per a aquest any i del 2% al 2,1% la del 2025. Alhora, eleva al 3,3% la inflació mitjana prevista per al 2024 i al 2,4% la de l’any any vinent, segons figura a l’informe Situació Espanya publicat ahir.
L’informe atribueix el millor comportament del PIB el 2024 al turisme, a millores en competitivitat, a l’augment de la força laboral i als fons del Pla de Recuperació. Però per al 2025, avança que la demanda externa serà negativa per les limitacions en el turisme, després de l’auge dels últims anys.
A més, de cara als pròxims exercicis, BBVA Research adverteix que, de cara a poder complir les noves regles fiscals europees, Espanya haurà d’encaixar un ajust en els seus comptes públics equivalent a 2,5 punts del PIB al llarg d’un període d’entre quatre i set anys, segons com avanci la negociació amb Brussel·les.
En mans del Govern
Com a possible efecte negatiu, l’ajust fiscal podria arribar a restar entre 1,5 i 2,5 punts a nivell del PIB en el conjunt del període, segons Jorge Sicilia, economista en cap del Grup BBVA; Rafael Doménech, responsable d’Anàlisi Econòmica de BBVA Research, i Miguel Cardoso, economista en cap per a Espanya en la roda de premsa per a la presentació de l’informe.
Notícies relacionadesL’impacte més important o menys de l’ajust fiscal sobre el creixement econòmic (i de l’ocupació) dependrà en qualsevol cas de com l’articuli el Govern, dins del pla per al període 2025-2028 que ha de presentar a la Comissió Europea abans del 20 de setembre. Doménech va explicar que un ajust centrat en pujades d’impostos tindria un impacte negatiu més alt (fins a 2,5 punts de menor PIB) que si s’articula a base de retallades en la despesa (per a aquest cas, es limita a 1,5 punts l’impacte a la baixa sobre el PIB).
Doménech va remarcar que, en tot cas, es podria explorar una tercera via per aconseguir complir les regles fiscals sense necessitat d’apujar impostos o de retallar despeses: un pla de reformes estructurals, amb ampli consens polític, que permeti avançar en l’objectiu de plena ocupació. Segons els seus càlculs, aconseguir un descens estructural de 6 punts en la taxa d’atur (que va ser del 12,1% de la població activa el 2023) tindria un impacte favorable en els comptes públics a mitjà termini equivalent a entre 3 i 4 punts de PIB (pels ingressos més grans i l’estalvi en prestacions), "i això evitaria haver de fer un ajust" apujant impostos o retallant despeses.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera