Guerra a Ucraïna
La fugida de desertors russos obre una altra fissura a la UE
La presidència de la Unió Europea, en mans de la República Txeca, convoca una reunió de coordinació dilluns del mecanisme de resposta a crisis polítiques
Cinc països, Polònia, Irlanda i les tres repúbliques bàltiques, demanen el veto a la importació de diamants i a quatre entitats bancàries inclosa Gazprombank
![La fugida de desertors russos obre una altra fissura a la UE La fugida de desertors russos obre una altra fissura a la UE](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/ae744ddd-e9da-41d9-bc2e-7f8551bc4d36_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
De moment no hi ha un èxode de desertors russos fugint de la mobilització de reservistes ordenada per Vladímir Putin, per continuar nodrint el front rus a Ucraïna, però la presidència de la Unió Europea, que lidera aquest semestre la República Txeca, és conscient que la situació podria descontrolar-se en qualsevol moment i que no hi ha consens entre els Vint-i-set sobre com actuar: deixar entrar tot aquell que demani asil o protecció internacional o mantenir la porta tancada. Sobre tot això parlaran aquest dilluns els ambaixadors permanents dels Vint-i-set en una reunió del mecanisme integrat de resposta a les crisis polítiques (IPCDR) convocat per la presidència txeca per mirar d’acostar postures.
«La decisió de convocar l’esmentada reunió ràpidament demostra la serietat que ens prenem els actuals esdeveniments a Rússia i Ucraïna i el nostre compromís de coordinar una resposta eficaç», ha anunciat en un breu comunicat la presidència de la UE sense precisar ni l’agenda ni possibles resultats de la trobada. Segons fonts diplomàtiques, tots els temes seran sobre la taula: des de la nova ronda de sancions que prepara la Comissió Europea, fins a la reiterada amenaça nuclear de Putin i la possible arribada de refugiats russos a la UE.
Cinc països de la UE –les repúbliques bàltiques, Polònia o la República Txeca– ja han anticipat que no obriran les seves portes als russos que fugin de la mobilització militar. «Comprenc que els russos fugin de les decisions cada vegada més desesperades preses per Putin, però aquells que fugen del seu país perquè no volen complir amb el deure que els imposa el seu propi Estat no compleixen els criteris per rebre un visat humanitari», explicava aquest dijous Jan Lipavski, ministre d’Exteriors de la República Txeca, el primer país que va prohibir l’expedició de visats turístics als russos després de la invasió.
Finlàndia, per la seva banda, continua mantenint les seves portes obertes –comparteix 1.300 quilòmetres de frontera amb Rússia i onze passos fronterers– i les arribades diàries de ciutadans russos s’han duplicat des de l’anunci de la mobilització de reservistes. «Els desertors poden tenir un temor fundat de persecució o un risc real de dany greu i podrien tenir dret a la protecció internacional. Les sol·licituds han d’avaluar-se cas per cas», ha recordat aquest divendres l’agència europea d’asil que prepara ja «directrius específiques» per als estats membre.
Sancions més dures
Sobre la taula dels Vint-i-set la setmana vinent també hi haurà la nova ronda de sancions contra Rússia anunciada per la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen. L’Executiu comunitari ja ha posat en marxa les converses amb els estats membre –continuaran el cap de setmana– per dissenyar la nova proposta que podria presentar la setmana vinent i que inclourà restriccions a l’exportació de tecnologia civil. Cinc països –Estònia, Letònia, Lituània, Polònia i Irlanda– exigeixen a Brussel·les mà dura i plantegen una llarga llista de prohibicions, no només a l’exportació de productes com telèfons mòbils intel·ligents, ordinadors, aparells de ràdio, làsers o sistemes de ciberseguretat.
Notícies relacionadesAquests cinc països proposen ampliar les entitats bancàries expulsades del sistema de comunicació de pagaments Swift per incloure Gazprombank (intermediari en els pagaments de gas), Alfa Bank, Tinkoff Bank i Rosbank. També plantegen prohibir la importació de diamants procedents o processats a Rússia –una cosa a què s’han resistit fins ara països com Bèlgica– així com la venda de béns immobiliaris a la UE a ciutadans i empreses russes llevat que tinguin permís de residència o establiment.
A més, plantegen ampliar la prohibició d’entrada en port europeu als barcos llogats, contractats o operats per qualsevol individu o empresa russa; impedir que empreses europees ofereixin qualsevol tipus de servei d’assegurances al govern rus; prohibir l’ús de la tecnologia antivirus desenvolupada per Kaspersky Lab així com noves limitacions en matèria de cooperació nuclear i precisions en matèria energètica.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera
- BARCELONEJANT El Rei es relaxa i Colau se’n va