Polarització a Washington
Els republicans dels EUA amenacen amb les guerres culturals el pressupost de Defensa
![Els republicans dels EUA amenacen amb les guerres culturals el pressupost de Defensa Els republicans dels EUA amenacen amb les guerres culturals el pressupost de Defensa](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/946bc5fa-d6d5-4556-ba82-a752ac68b388_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
La desaparició accelerada del bipartidisme als Estats Units solia tenir una excepció: el pressupost de Defensa, que les sis últimes dècades ha rebut llum verda al Congrés sense conflictes, més enllà de reticències d’alguns corrents de les dues formacions. En l’era actual de polarització radical, i amb les guerres culturals convertides en nucli de l’estratègia política i electoral dels republicans, ni tan sols els comptes del Pentàgon estan assegurats.
La setmana passada la Cambra Baixa, controlada pels conservadors, va aprovar la seva proposta de llei per a aquest pressupost, que satisfà la petició de 866.000 milions de dòlars que va fer el president Joe Biden per a l’any fiscal 2024. Ho va fer, però, només després que incloguessin en el text diverses esmenes impulsades per l’ala radical dels republicans, que posen a la guillotina polítiques d’avortament i de drets de la comunitat LGTB així com programes relacionats amb diversitat, inclusió i igualtat.
Els demòcrates van denunciar aquest text legislatiu com «una oda a l’odi i la ignorància». Al Senat, que controlen, votaran la seva pròpia proposta. I això forçarà un procés per consensuar una llei comuna dominada ara mateix per la incertesa.
Croada «antiwoke»
La proposta de la Cambra Baixa va veure la llum amb 219 vots a favor i 210 en contra, amb quatre membres de cada partit creuant files. Inclou una esmena que bloqueja una política del Pentàgon, implementada després que el Tribunal Suprem derogués la protecció constitucional al dret a l’avortament, que dona baixa pagada i sufraga els costos de viatge a membres de les forces armades que han de viatjar fora d’un estat per interrompre els seus embarassos.
La proposta de llei és, a més, encarnació de les postures contra tot el que els republicans anomenen «woke», acusant els demòcrates d’«idiotesa» i de «debilitar» les forces armades. Posa, per exemple, fi a la cobertura en l’estament militar de cirurgies i tractaments hormonals de transició de gènere. A més delimita les banderes específiques que poden onejar en instal·lacions militars, cosa que posaria fi a la pràctica al desplegament de la bandera de l'Arc de Sant Martí.
El text republicà limita els programes i iniciatives de diversitat, inclusió, i igualtat i, per exemple, impedeix a les acadèmies de servei militar utilitzar fons federals per establir en les seves admissions discriminació positiva o quotes per motius de raça o etnicitat. A més, prohibeix al Departament de Defensa aplicar ordres executives del president referides a l’emergència climàtica.
Tot i que no va acabar incloent-se una esmena que hauria paralitzat els esforços per canviar de nom bases i instal·lacions que encara estan batejades en honor a militars confederats del sud racista (un procés que ja està gairebé completat), el text sí que ha acabat prohibint qualsevol ensenyament en el sistema educatiu militar que apunti que els EUA són «fonamentalment un país racista». A més, prohibeix que aquests centres educatius comprin o tinguin a les seves biblioteques «llibres pornogràfics o d’ideologia de gènere radical».
El 2019, quan els demòcrates controlaven la Cambra Baixa i van aprovar en solitari la seva llei de pressuposat Defensa, Kevin McCarthy va assegurar que era una mostra que eren «incapaços de deixar de costat el seu radicalisme i treballar amb l’altre costat». Ara que McCarthy és qui controla la majoria, però amb un marge exigu i amb un pes desorbitat de l’ala ultra, el seu discurs és molt diferent, i és ell ara l’acusat pels demòcrates de «segrestar la llei i posar en perill la seguretat nacional», especialment en un moment en què la diversitat es considera fonamental per al reclutament.
D’Ucraïna a la batalla ideològica
El pols deixa per ara en suspens els 842.000 milions de dòlars sol·licitats per al Pentàgon, que inclouen diners destinats a inversions en armament de precisió i en tecnologies avançades com la intel·ligència artificial o la hipersònica, que es veuen fonamentals en un moment d’intensificada tensió amb la Xina. També són a la corda fluixa 32.000 milions per a programes d’armes nuclears en el Departament d’Energia. I perillen l’augment de sou del 5,2% per als militars, així com més suport als uniformats i les seves famílies a través de partides incrementades per a ajudes d’habitatge, cobertura sanitària, cura infantil i educació.
Notícies relacionadesClarament, es tracta d’una batallapolítica i ideològica, més que purament militar. I la mostra és que una esmena de la congressista ultra Marjorie Taylor Greene que hauria prohibit l’enviament de munició de raïm a Ucraïna, una de les decisions militars recents de Biden que més polèmica i crítiques ha aixecat, als dos grups, no es va incloure en el text al tenir només el suport de 98 republicans i 49 demòcrates.
Soldats de la marina sense líder
La croada republicana no només posa en qüestió l’aprovació de la llei de pressupost de Defensa, que després ha de ser recolzada amb legislació per fer les apropiacions econòmiques. En el Senat el republicà Tommy Tuberville ha paralitzat també els processos de confirmació per a nominats per a càrrecs militars, així com de promocions, mentre Biden no posi fi a la cobertura per part del Pentàgon de despeses relacionades amb avortaments. I el seu bloqueig ha afectat de moment 265 nominacions i ha fet, per exemple, que per primera vegada des de 1859 els soldats de la marina estiguin sense un líder.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»