Manrique recupera l’esperit del Lliure amb un ambiciós programa
Clàssics i obres de nova creació es combinen en la seva primera temporada com a director, que arrencarà amb ‘La gavina’ de Txékhov dirigida per ell i acabarà amb la nova obra de La Calòrica.
![Manrique recupera l’esperit del Lliure amb un ambiciós programa Manrique recupera l’esperit del Lliure amb un ambiciós programa](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/e5dc06a7-3f34-4c67-90e5-144c99204a04_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Alegria, eufòria, bon rotllo i ganes de veure-ho tot. Així van sortir els que van assistir ahir a la presentació de la primera temporada del Lliure dissenyada per Julio Manrique, actor i director que és al capdavant de l’històric teatre català, fundat el 1976 per un grup d’intrèpids creadors liderats per l’escenògraf i director Fabià Puigserver. El seu objectiu era fer un teatre lliure i innovador en català. L’esperit d’aquells fundadors, entre els quals hi havia Fermí Reixach, actor que va morir recentment a qui Manrique va convidar a rendir homenatge amb un aplaudiment abans de començar la presentació a la sala de Gràcia.
La temporada en xifres es resumeix així: 24 espectacles, dels quals set produccions pròpies i nou coproduccions. "El teatre és un mal lloc per a certeses, però un lloc immillorable per fer-se preguntes", va dir Manrique. La nova temporada generarà debat sobre temes tan variats com ara la intel·ligència artificial, l’amor, el llegat, les aparences, la família, el teatre, les addiccions, la inclusió, les migracions... "Espero que generin preguntes interessants, ens commoguin i ens facin pensar". Això sí, els espectadors s’hauran de rascar la butxaca: alguns preus han pujat lleugerament.
Textos clàssics, obres de nova creació, teatre inclusiu i muntatges internacionals destaquen en la programació que ha muntat amb l’ajuda de l’actor Ivan Benet com a adjunt de direcció, que deixarà el lloc per tornar als escenaris. El seu lloc l’ocuparà Cesc Casadesús, un home amb experiència que aquest any deixa les regnes del Festival Grec.
D’octubre a juny
Com s’havia fet abans de Juan Carlos Martel, anterior director que va deixar el càrrec al desembre, Manrique ha presentat la temporada completa –d’octubre a juny– i amb activitat regular a totes les sales, com abans.
A Montjuïc la sala de més aforament i versatilitat, la Fabià Puigserver, arrencarà amb La gavina, de Txékhov, dirigida per Manrique i adaptada per Marc Artigau amb Cristina Genebat, David Verdaguer i David Selvas, entre d’altres, i finalitzarà a La brama del cérvol (una experiència única en un marc incomparable), el nou espectacle de La Calòrica, una comèdia ambientada en el camp d’aquesta potent companyia a la qual se li va quedar petit el Lliure de Gràcia amb Le congrès ne marche pas, que va esgotar localitats, una cosa que també va passar amb l’aclamada adaptació de la novel·la El día del Watusi, dirigida per Iván Morales i que podria tornar la temporada 2025-26. La que segur que torna és L’ imperatiu categòric de Victoria Szpunberg, un altre gran èxit de l’actual temporada, l’última de Martel, que tancat amb un 83% d’ocupació i "unes xifres magnífiques", va apuntar Manrique, que li va agrair la seva feina.
Però tornem a Montjuïc, on s’estrenarà L’herència, premiada obra del nord-americà Matthew López inspirada en la novel·la de Howards End d’E. M. Forster que el director Josep Maria Mestres muntarà amb un fantàstic equip de 13 intèrprets masculins. La peça parla d’amor i dolor, de com ser gai a Nova York després del drama de la sida i l’arribada de Trump al poder, així com del llegat entre generacions. L’obra és molt llarga, així que s’oferirà en dues parts en dies alterns i només diumenge podran veure’s totes dues.
A la Puigserver també es muntarà una moderna versió d’El misàntrop ja anunciada perquè s’estrenarà al Grec protagonitzada per Pol López i situada en el món de la música actual i les discogràfiques, on les aparences i les xarxes socials són vitals.
Compromís social
El mateix escenari acollirà el primer projecte d’Ànima Lliure de teatre inclusiu: Fantàstic Ramon, una obra sobre la convivència creada i dirigida per Clàudia Cedó i interpretada per actors amb i sense diversitat funcional que planteja què passa si un nounat no és com esperaven els pares. A més, a Gràcia es recuperarà un altre muntatge inclusiu ja vist a Barcelona: el magnífic Hamlet de la companyia peruana Teatro La Plaza, que està dirigida per Chela de Ferrari.
Notícies relacionadesPer la part internacional arribaran també altres interessants creacions. D’una banda, The Employees, dirigida pel letó Lukasz Twarkowski i que parla del futur de la humanitat amb robots i IA. De l’altra, El público, de Federico García Lorca, aplaudida i acolorida producció de la Comedia Nacional de Montevideo en versió de Gabriel Calderón i direcció de la gallega Marta Pazos.
Al Lliure de Gràcia s’estrenaran propostes com la nova de Les Impuxibles: Caramel. Es tracta d’una obra sobre les addiccions on Clara i Adriana Peya treballaran per primer cop amb textos de Pablo Messiez. Kill me, de la trencadora performer argentina Marina Otero, que fins ara sols ha actuat al festival Temporada Alta, és una altra de les sorpreses a Gràcia. I una altra interessant creadora, Carlota Subirós, estrenarà Olympia, una obra de creació molt femenina sobre educació sentimental protagonitzada per Lurdes Barba, Paula Jornet, Vicenta Ndongo, Neus Pàmies, Alba Pujol i Kathy Sey.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’