El Govern espanyol va concedir passaport diplomàtic a Montilla i a Carod-Rovira quan van estar a la Generalitat
L'exdirigent d'ERC revela aquest privilegi, que contrasta amb l'actual actitud de l'Executiu central al promoure la suspensió de la Conselleria d'Exteriors
![jgblanco5777766 madrid 31 01 2007 el ministro de exteriores miguel160217095946 jgblanco5777766 madrid 31 01 2007 el ministro de exteriores miguel160217095946](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/9b8ab582-ca02-4f06-b1ab-622f2fac7140_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
jgblanco5777766 madrid 31 01 2007 el ministro de exteriores miguel160217095946 /
La decisió del Govern de Mariano Rajoy de presentar un recurs per un conflicte de competències contra la Conselleria d'Exteriors, que ahir a la nit va admetre a tràmit el Tribunal Constitucional i va provocar la seva suspensió automàtica, contrasta amb la relaxació diplomàtica que es va viure en temps del tripartit.
Segons ha explicat aquest dimecres als micròfons de RAC-1 el llavors vicepresident de la Generalitat, Josep-Lluís Carod-Rovira, el ministre d'Exteriors d'aquells dies, Miguel Ángel Moratinos, li va concedir el passaport diplomàtic. Tant a ell com al president José Montilla i a la seva mà dreta, Rosa Clavell. L'exdirigent d'ERC tenia entre les seves competències la política exterior de la Generalitat.
De fet, Moratinos i Carod-Rovira van mantenir una reunió, el 31 de gener del 2007, en què el segon li va explicar les línies del seu departament en acció exterior, i li va reclamar poder participar en les reunions de l'Executiu central amb autoritats d'Andorra, França, Portugal i el Marroc, que eren considerats objectius prioritaris per part del Govern català. Aquell dia, Carod va assegurar que les relacions entre els dos executius en aquesta àrea es mantenien "sense recels, amb col·laboració i lleialtat".
El PP va criticar l'endemà la reunió i va anunciar que estudiaria la petició de compareixença del ministre al Congrés perquè n'expliqués el contingut i als "pactes" a què estava disposat a arribar l'Executiu per conservar el suport d'ERC a la Cambra baixa. Llavors era portaveu d'Exteriors de la força conservadora el dimitit ambaixador espanyol a l'Índia Gustavo de Arístegui, que ja va avançar la posterior línia d'actuació del seu partit. Va qualificar de "disbarat absolut" que Catalunya pogués participar en reunions bilaterals d'Espanya amb altres països i va advertir que atorgar competències a la Generalitat en matèria de política exterior "contradiu la Constitució".
¿QUÈ ÉS UN PASSAPORT DIPLOMÀTIC?
Notícies relacionadesSegons ressenya el Ministeri de l'Interior a la seva pàgina web, el passaport diplomàtic és un document que expedeix el Ministeri d'Assumptes Exteriors per facilitar l'exercici de l'acció exterior de l'Estat, i els seus titulars són "altes personalitats de la nació, membres de la carrera diplomàtica i consular i altres alts càrrecs". La seva validesa és de tres anys, ampliables a cinc.
El reial decret 1123/2008 especifica que entre les persones amb dret a tenir el passaport diplomàtic hi ha els membres de la família reial, el president del Govern, el del Congrés i el del Senat, ambaixadors, els funcionaris de la carrera diplomàtica, personal del Ministeri d'Exteriors i alts càrrecs "que facin, amb caràcter temporal, missions oficials a l'exterior que per les seves característiques el requereixin".
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera