Baròmetre del Gesop
Enquesta eleccions Espanya: Màxima igualtat entre els blocs de Sánchez i Feijóo nou mesos abans de les generals
El PP avantatja de tres punts el PSOE, però la futura governabilitat segueix en l’aire
![Enquesta eleccions Espanya: Màxima igualtat entre els blocs de Sánchez i Feijóo nou mesos abans de les generals Enquesta eleccions Espanya: Màxima igualtat entre els blocs de Sánchez i Feijóo nou mesos abans de les generals](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/2bac1ccc-ce46-478a-a2c0-8202c523e326_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Quan falten menys de tres mesos per a les eleccions municipals i autonòmiques (en 12 comunitats) i nou mesos per a les generals, la pugna entre els blocs que representen Pedro Sánchez i Alberto Núñez Feijóo continua encès. Tot i que el PP consolida un còmode avantatge sobre el PSOE enquesta rere enquesta, la futura governabilitat continua envoltada de suspens, perquè populars i socialistes es quedarien molt lluny de la majoria absoluta i necessitarien aliances endimoniades per mantenir o arribar a la Moncloa. Ara mateix, tant el president com el cap de l’oposició tenen opcions de governar, però cap d’ells ho té garantit.
El primer Baròmetre d’Espanya de l’any del Gabinet d’Estudis Socials i Opinió Pública (GESOP) per al grup Prensa Ibérica reflecteix com l’enorme polarització de l’ambient polític desemboca en un tauler electoral amb dos grans blocs molt igualats que es mouen al voltant dels 176 escons que ofereixen la majoria absoluta. En concret, la suma de PP i Vox oscil·la en una forquilla de 168 a 177 diputats, mentre que la suma del PSOE amb tots els seus actuals socis parlamentaris bascula entre 172 i 183 escons.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/hemiciclo_gesop_generales.png)
Ara bé, totes dues opcions serien complexes de forjar: si Feijóo optés per recolzar-se en la ultradreta, aquests vots podrien ser incompatibles amb els de qualsevol altre soci; i si Sánchez es llancés a intentar una majoria alternativa, hauria de convèncer una dotzena de forces polítiques. Una cosa semblant al que va fer en els últims tres pressupostos, que va tirar endavant amb l’ajuda d’11 formacions.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/hemiciclo_gesop_anterior_sondeo.png)
Superat el desgast pel bloqueig en la renovació del Consell General del Poder Judicial i el Tribunal Constitucional, en l’últim trimestre el PP ha ampliat mig punt el seu avantatge sobre el PSOE, que ara és de 2,9 punts. Feijóo obtindria el 29,8% dels vots i 127-130 diputats (avui en té 89), 1,2 punts més que en el sondeig del novembre. En canvi, l’erosió per la rebaixa del delicte de malversació i el fiasco de la llei del només sí és sí deixaria Sánchez amb el 26,9% dels vots i 104-108 diputats (avui en té 120), set dècimes menys que fa tres mesos. Amb tot, els dos líders es mouen en forquilles d’escons molt similars a les del novembre.
El treball de camp del sondeig, elaborat a partir de 1.002 entrevistes del 27 de febrer a l’1 de març, va coincidir amb les últimes fuetades de la xacra de la corrupció: les investigacions del cas Mediador, que castiga el PSOE, i les noves revelacions sobre les clavegueres policials en l’etapa de govern del PP, com l’operació Catalunya i la trama Kitchen. Però l’enquesta també té com a context el primer aniversari de la guerra a Ucraïna, detonant de la inflació i de les mesures del Govern per contenir la pujada de preus, i de la caiguda de Pablo Casado com a líder del PP, que va propiciar l’aterratge de Feijóo a Madrid.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/estimacion_voto_gesop.png)
Des d’aquell febrer del 2022, el PP ha crescut nou punts i 42 escons. El PSOE també ha pujat un punt, però aconseguiria ara sis diputats menys que fa un any. No obstant, l’‘efecte Feijóo’ que va arribar al seu cim al juny, després de la majoria absoluta a Andalusia, s’ha diluït i en aquest temps els populars han perdut 1,7 punts i una dotzena d’escons, precisament els mateixos que ha guanyat Sánchez, que ara sumaria tres punts més que al juny.
Tot i que des del novembre els dos blocs donen signes d’estancament, les dretes surten beneficiades per l’alt grau d’indecisió que mostren els votants d’esquerres. El PP és la força que conserva més fidelitat de vot, per sobre del 72%, i aconsegueix atraure votants per la seva dreta i per la seva esquerra: quatre de cada 10 electors de Cs el 2019 i dos de cada 10 electors de Vox escollirien avui la papereta de Feijóo. Però el mateix faria un de cada 10 votants del PSOE. És a dir, uns 768.000 espanyols que van votar Sánchez en les últimes eleccions recolzarien ara el PP. Fins i tot el 13,3% dels abstencionistes també s’inclinarien per Feijóo.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/trasvase_gesop.png)
La fuga de vot cap a la dreta és l’esquerda més important que pateixen els socialistes, i deixa gairebé sense efecte els suports que recuperen procedents d’Unides Podem (uns 345.000), però esmorteeixen el cop a l’atraure dos de cada 10 abstencionistes. Hi cal afegir que un de cada quatre votants del PSOE està encara indecís, cosa que deixaria marge de millora a Sánchez en aquests nou mesos. Però, en realitat, les autonòmiques i municipals del 28 de maig marcaran amb tota probabilitat les tendències de vot de cara a les generals.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/voto_directo_gesop.png)
La fidelitat de vot a Sánchez ha baixat cinc punts des del novembre i està en el 55%, calcada a la d’Unides Podem, tot i que en el cas dels morats ha pujat sis punts. Amb el projecte i les aliances de Yolanda Díaz encara en l’aire, als podemistes també els passa factura el dissens entorn de la llei del només sí és sí i des del novembre perden quatre dècimes, fins a quedar-se en l’11,8% dels vots i 30-33 escons (avui en tenen 35). El desgast respecte a fa un any és de menys d’un punt, però també de tres o quatre diputats, cosa que faria que una hipotètica reedició de la coalició amb el PSOE donés un Govern encara més fràgil, ja que comptaria amb entre 134 i 141 escons davant els 155 que sustenten l’actual Executiu.
![](https://estaticos-cdn.elperiodico.com/epc/resourcescas/infographics/2023/marzo/quien_cree.png)
Però el partit més damnificat l’últim any ha sigut Vox. L’extrema dreta ha retrocedit 3,4 punts i 22 diputats des del febrer de l’any passat com a conseqüència del relleu de Casado per Feijóo al capdavant del PP. No obstant, Santiago Abascal ha recuperat manxa des del novembre i tindria la clau de la Moncloa per al líder popular a l’obtenir el 14,8% dels vots i 44-47 escons, un punt i mig i cinc diputats més que fa tres mesos. Els ultres perdrien dos de cada 10 suports del 2019 (uns 746.000), que votarien Feijóo, però al seu torn traurien als populars un de cada 10 votants (uns 495.000).
Fitxa tècnica
-Empresa responsable: Gesop.
-Tècnica d’investigació: entrevistes telefòniques.
-Àmbit d’estudi: Espanya
Població: majors d’edat amb dret a vot.
Mostra: 1.002 entrevistes.
-Tipus de mostreig: proporcional per comunitats autònomes i dimensió de municipi. Selecció de la persona que cal entrevistar segons quotes encreuades de sexe i edat.
-Marge d’error: +/– 3,10% per a un nivell de confiança del 95% i p=q=0,5.
-Treball de camp: Del 27 de febrer a l’1 de març del 2023.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
Política Catalunya Enquestes Alberto Núñez Feijóo Eleccions generals PP - Partit Popular PSOE Pedro Sánchez Enquesta GESOP
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’