Prevaricació i falsedat
Laura Borràs: ¿per què ha sigut condemnada? Quatre claus de la sentència
Els jutges argumenten que la presidenta de Junts va fraccionar els contractes i va donar instruccions sobre com fer-ho al seu amic Isaías Herrero
![Laura Borràs: ¿per què ha sigut condemnada? Quatre claus de la sentència Laura Borràs: ¿per què ha sigut condemnada? Quatre claus de la sentència](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/36a40ca5-c702-4ca8-97ef-077821a22dd4_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha condemnat la presidenta de Junts, Laura Borràs, a quatre anys, sis mesos i un dia de presó, una multa de 36.080 euros i 13 anys i un dia d’inhabilitació per a l’exercici de llocs de treball o càrrecs públics electes i de funcions de govern per un delicte continuat de falsedat en document oficial i un altre de prevaricació, a l’haver fraccionat contractes per afavorir un amic, l’informàtic Isaías Herrero, quan dirigia la Institució de les Lletres Catalanes (ILC).
Els magistrats proposen al Govern que li concedeixi l’indult que deixi la pena en dos anys perquè pugui evitar la presó. A Herrero se li ha imposat una pena de dos anys de presó i a l’empresari Andreu Pujol un any i dos mesos, més inhabilitació per contractar amb les administracions. Aquests són els arguments:
Falta de publicitat i transparència
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/d1f3042c-e103-4654-929c-3558219e9b57_baja-libre-aspect-ratio_default_0.png)
La sentència dona per provat que en l’adjudicació «directa» a Herrero dels treballs de creació i manteniment de la web de la ILC es va prescindir «de tot procediment regular», de manera que es van infringir «tots els principis que regeixen en matèria de contractació pública», entre els quals, el de publicitat i transparència, el de lliure accés de licitadors interessats.
Però també els de «no discriminació i igualtat de tracte entre els candidats» i la «lliure competència en la conformació dels preus», un «principi determinant d’una eficient utilització dels fons públics gestionats», en aquest cas, per la institució.
Contracte dissenyat
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/56613465-b715-4bae-9c1d-24a58d728753_baja-libre-aspect-ratio_default_0.png)
El TSJC argumenta que l’adjudicació feta per Borràs en favor d’Herrero, «a més d’haver-se aprovat amb absoluta alienitat a qualsevol procediment de contractació», no conté cap descripció sobre els serveis que s’havien de prestar.
Al seu parer, «es va tractar d’un contracte dissenyat, decidit i executat amb única submissió a la voluntat personal de qui tenia tota l’autoritat per contractar i autoritzar el seu pagament, Borràs, com a directora de la ILC».
Van ser 18 contractes, que no havien de superar els 18.000 euros cadascun, el límit per atorgar-los a dit, i l’import global va ser de 336.000 euros (324.000 + IVA), entre el 2013 i el 2017.
Adjudicació directa
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/5b5c14a4-44ea-4e11-8d9f-1f29a6402c7c_baja-libre-aspect-ratio_default_0.png)
Per als jutges, Borràs, com a directora de la ILC i òrgan de contractació, va atorgar els treballs a Herrero «amb plena consciència» que estava encarregant uns serveis a través d’una «adjudicació directa que prescindia dels requisits previstos més elementals».
El delicte de prevaricació, segons la seva opinió, s’ha comès des que es produeix «l’adjudicació verbal i directa» per la seva part, «menyspreant i prescindint dels tràmits preceptius en tota contractació administrativa de l’envergadura», com és el cas.
El sistema de contractació menor que es va utilitzar, incideix, «només obeeix a la necessitat de donar cobertura formal i administrativa als pagaments obligats pels serveis contractats en l’acord» amb Herrero. És a dir, «es necessitava una aparença d’autorització formal de pagaments».
Ocultar el fraccionament
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/3e4b0c75-95f2-45a1-b4d6-bcd39af7417d_baja-libre-aspect-ratio_default_0.png)
El tribunal estima que Borràs va actuar amb «plena consciència» que amb l’adjudicació a través de contractes menors «s’estava fraccionant fictíciament els treballs» de «manera directa». D’aquesta manera, remarca, «s’estava possibilitant» el pagament sense traves ulteriors que poguessin procedir dels serveis d’Intervenció de la Generalitat i de la Sindicatura de Comptes.
Per aconseguir aquesta aparença, destaquen els magistrats, es va produir «una ficció» en la concurrència aparent de tres licitadors en cadascun dels expedients. Dos d’aquests pressupostos van ser creats «artificialment en execució del pla d’actuació decidit» per Borràs, «amb l’única finalitat d’aconseguir ocultar la contractació prevaricadora i esgotar els seus efectes», sense «ser descoberta la il·legalitat» en els controls fiscalitzadors posteriors.
Els jutges recalquen que la que va ser directora de la ILC va donar «instruccions» a Herrero sobre com procedir per facturar els seus treballs i la necessitat d’elaborar els tres pressupostos, dos dels quals ficticis. Segons el tribunal, s’hauria d’haver sotmès aquests serveis a un procediment obert en què poguessin participar altres persones o empreses.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Educació congela la recuperació de la sisena hora i les classes de tarda a l’ESO
- Nova temporada a 3Cat Un nou concurs amb Micky Núñez
- Sigrid Nunez, l’escriptora que va enlluernar el geni manxec
- Les reaccions Espanya s’aboca en felicitacions al director
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»