Eleccions
Feijóo revisarà «una a una» les lleis amb el vot decisiu de Bildu si governa
Alberto Núñez Feijóo va desgranar el decàleg de les mesures que posarà en marxa els primers cent dies de govern si després del 23 de juliol aconsegueix arribar a la Moncloa. Entre aquestes mesures hi ha «la lluita transversal i sense ús partidista» per la igualtat i contra la violència de gènere (va tornar a deixar clara la postura del seu partit en un clar missatge a Vox després del pacte del País Valencià) i «revisar una a una totes les lleis en les quals Bildu va ser decisiu», i va assegurar que si és president del Govern «els vots de Bildu no serviran per a res al nostre país tret que s’adeqüi a la Constitució».
Com va passar durant la campanya del 28M, l’esquerra ‘abertzale’ ha tornat a protagonitzar bona part del debat nacional després d’unes declaracions del delegat del Govern a la Comunitat de Madrid, que va assegurar que Bildu, «a diferència dels partits del braçalet patriòtic, ha ajudat a salvar moltes vides». Es referia a la posició del partit d’Arnaldo Otegi en votacions del Congrés, en concret durant la pandèmia, malgrat que aquesta formació es va abstenir en els estats d’alarma.
Que Feijóo hagi inclòs la referència a la violència masclista en el seu decàleg no és casual. En els últims dies el soroll ha anat a més pel pacte programàtic de Castella i Lleó, en el qual el PP va acceptar parlar de «violència intrafamiliar». Després un membre de Vox, el número dos a València, va assegurar que «la violència de gènere no existeix». El líder conservador va tornar a assegurar que «ningú pot pensar que el PP farà un pas enrere» i «per pas enrere em refereixo que no la negarem ni farem lleis que desprotegeixin les dones», va concloure. «És un missatge a l’esquerra i als que es diuen de dreta».
De les altres mesures que Feijóo es va comprometre a posar en marxa en els seus primers tres mesos de president si aconsegueix governar, la majoria les ha anat anunciant en diverses ocasions. Una és la de formar un Govern molt més petit que l’actual, per reduir la despesa que té per als ciutadans. També va afirmar que farà públics els comptes de les diferents administracions i la seguretat social per donar a conèixer la salut financera del país; una rebaixa de l’IRPF immediata per a classes mitjanes i baixes, i la recuperació del delicte de sedició i l’augment de penes per corrupció en el Codi Penal.
En aquestes deu prioritats també va incloure remetre al Congrés una nova llei orgànica del CGPJ després de la impossibilitat d’arribar a un acord per renovar l’òrgan de govern dels jutges amb el PSOE; convocar els agents socials per fixar objectius de la legislatura; una convocatòria als presidents autonòmics per abordar els fons europeus, el problema de l’aigua i el finançament autonòmic, i el compromís que la presidència europea serà «una qüestió d’Estat i no s’ocultarà al líder de l’oposició».
Això últim ha provocat molta tensió entre els dos principals partits, com va publicar aquest diari, especialment pel malestar al PP a l’estar completament aïllats de l’organització de la presidència europea, malgrat que hi haurà eleccions generals i no és descartable un canvi a l’Executiu.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Educació congela la recuperació de la sisena hora i les classes de tarda a l’ESO
- Nova temporada a 3Cat Un nou concurs amb Micky Núñez