Feijóo relega l’autonomisme gallec i demana un discurs únic als seus barons
El president popular es distancia de les seves postures esgrimides quan era baró en matèries com el deute, l’educació i les manifestacions
![Feijóo relega l’autonomisme gallec i demana un discurs únic als seus barons Feijóo relega l’autonomisme gallec i demana un discurs únic als seus barons](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/6da15f9a-cd0c-4e82-a224-46e6308b22ab_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
El 2 de novembre del 2018, Carmen Calvo va protagonitzar un episodi molt curiós a la taula del Consell de Ministres. La vicepresidenta del Govern espanyol va intentar justificar un dels primers canvis d’opinió de Pedro Sánchez i ho va fer parlant com si hi hagués dos Pedro Sánchez: un, el líder del PSOE i candidat a la Moncloa, i l’altre, el president del Govern. El primer podia considerar (el maig del 2018) que els dirigents de l’1-O havien comès el delicte de rebel·lió i, el segon (el 2019), podia defensar que la rebel·lió havia d’implicar que hi hagués armes. "¿Però és la mateixa persona, no?", li va arribar a preguntar el company Juan Ruiz Sierra. Alguna cosa així està vivint ara mateix Alberto Núñez Feijóo. El líder del PP nacional està prenent decisions i llançant iniciatives molt semblants a les que, com a president de la Xunta de Galícia (2009-2022), va rebutjar i va criticar.
Alguns en el partit recolzen el canvi de Feijóo, perquè creuen que és bo que s’hagi adonat que cal intentar "cosir un discurs únic" i oblidar-se d’"aquest model del PP federal". "M’alegro que hagi entès que no pot donar llibertat a cada territori, tot i que els territoris se la intentin prendre en alguns temes. Feijóo va ser massa flexible al maig amb els barons autonòmics i mira quina li va fer de bona [Carlos] Mazón", assegura un veterà fontaner del PP. Es refereix al fet que l’ara president de la Generalitat de la Comunitat Valenciana va arribar a un acord exprés amb Vox per al Govern de coalició. En el partit ha quedat la idea que aquest acostament a la ultradreta tan ràpid (no va esgotar terminis per intentar altres aliances) va tenir conseqüències negatives per a la imatge del PP just abans de les eleccions generals de juliol.
Com a president de la Xunta, Feijóo no era gaire partidari de viatjar a Madrid a manifestar-se. Quan Pablo Casado va organitzar, juntament amb Vox i Ciutadans, la famosa protesta a la plaça de Colom el febrer del 2019, per carregar contra les negociacions de Sánchez amb els independentistes i la possibilitat que a la taula de diàleg hi hagués un relator, Feijóo va dir que no hi aniria perquè estava de viatge als EUA. La pressió de Génova el va fer canviar d’opinió i va avançar la tornada.
En la manifestació que no va participar va ser a Colón II, el juliol del 2021, contra els indults als dirigents del procés que va impulsar l’Executiu central. Feijóo va posar un altre viatge d’excusa: aquesta vegada, al Vaticà. Però aquesta visita era l’endemà, no el de la manifestació i hi podria haver anat.
Ara, com a líder del PP, Feijóo ha organitzat diverses manifestacions a Madrid aquests últims quatre mesos contra Sánchez i la llei d’amnistia i ha demanat als seus barons que hi acudeixin.
El deute
Feijóo ha reclamat als barons del seu partit que presideixen comunitats autònomes (11) que no negociïn la condonació del deute de manera individual. Vol que no cedeixin i que pressionin tots junts per exigir que es renovi al més aviat possible el sistema de finançament autonòmic, que porta caducat des del 2014.
El Govern començarà el mes de febrer a cridar una per una les comunitats per a, des del punt de vista tècnic, calcular quina part del deute els poden condonar. L’Executiu ja va anunciar que vol concedir a totes les autonomies de règim comú (no al País Basc ni a Navarra) el benefici que ERC va pactar amb el PSOE en el marc del pacte d’investidura: l’Estat perdonarà a Catalunya 15.000 milions, una xifra que equival al 20% del deute de la Generalitat amb l’Estat, a través del Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA). En aquestes reunions bilaterals, el Ministeri d’Hisenda i les autonomies han de fer números i veure quina xifra li toca cada una.
La temptació de negociar amb l’Executiu central serà gran, sobretot per als populars Carlos Mazón i Juanma Moreno, presidents de la Comunitat Valenciana i Andalusia, que acumulen gairebé 50.000 i gairebé 25.000 milions d’euros en deute del FLA, respectivament.
Notícies relacionadesEducació
El gran poder autonòmic del PP guanyat en les eleccions de maig està sent utilitzat per Feijóo per intentar contrarestar les polítiques del Govern. Feijóo va anunciar aquest dimecres que les 11 comunitats en les quals governen impulsaran una mateixa EBAU, la prova d’accés a la universitat, l’any 2025. Totes tindran els mateixos continguts, criteris de correcció i data de celebració. Els dos últims elements podrien uniformitzar-se (tot i que els dies festius, diferents en cada territori, també seran un problema), però els continguts és impossible, tret que ara en les comunitats del PP decideixin només examinar els alumnes per la meitat del temari estudiat. La transferència d’educació permet a les autonomies dissenyar el 50% dels seus currículums, el 60% en el cas de les que tenen llengua pròpia.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’