El PPE venç a l’Eurocambra i els europeistes resisteixen l’auge ultra
L’extrema dreta surt reforçada i s’imposa a França i Àustria, a més de quedar segona a Alemanya i als Països Baixos
![La extrema derecha asciende en Europa, liderada por el partido de la primera ministra italiana Giorgia Meloni La extrema derecha asciende en Europa, liderada por el partido de la primera ministra italiana Giorgia Meloni](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/20d803c3-f67c-4444-bd70-6a82a18dcf7a_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
La extrema derecha asciende en Europa, liderada por el partido de la primera ministra italiana Giorgia Meloni /
El Parlament Europeu gira a la dreta i catapulta el Partit Popular Europeu (PPE), que, segons la projecció d’escons publicada ahir a la nit, surt reforçat i serà de nou la primera força de la Cambra, per davant dels Socialdemòcrates (S&D), i a molta distància dels liberals de Renovar Europa, que s’enfonsen per la debacle de formacions com Renaixement d’Emmanuel Macron a França. Tot i així, la "gran coalició" aconsegueix resistir i intentarà negociar un nou pacte de legislatura a partir d’aquest dilluns que podria veure’s amenaçat per l’avanç dels partits ultraconservadors i l’extrema dreta, primera força a França i Àustria i segona a Alemanya i els Països Baixos.
Segons l’agregació de dades difosa pel Parlament Europeu, el PPE aconseguiria 191 escons, 14 més que a l’actual hemicicle i es consolidaria com la primera força en unes eleccions en les quals estaven cridats a les urnes 360 milions d’electors, 26 milions joves de 16 i 17 anys que en alguns casos –com a Bèlgica o Alemanya– votaven per primera vegada. Com a segona força se situaria de nou el grup S&D, tot i que amb 135 escons, 4 menys que aquesta legislatura. Mantindrien, de moment, la tercera posició, els liberals de Renovar Europa amb 83 escons, tot i que amb un fort retrocés respecte als 102 aquests últims cinc anys. La participació, del 51%, supera "lleugerament" la del 2019 i és vista a l’Eurocambra com "un senyal positiu per a la democràcia europea", va dir ahir el portaveu Jaume Duch.
Conservadors i reformistes
A més del PPE, l’únic dels tres partits de la gran coalició que augmenta escons, també sortirien reforçats els dos partits situats més a la seva dreta: els Conservadors i Reformistes Europeus (ECR), on s’asseuen la formació Germans d’Itàlia de Giorgia Meloni, Vox o el partit polonès Llei i Justícia (PiS), que se situarien en quart lloc amb 71 escons, i l’extrema dreta d’Identitat i Democràcia (ID), en cinquè lloc amb 57 escons. Aquest últim és el grup en el qual s’asseuen el Reagrupament Nacional de Marine Le Pen, que va aconseguir arrasar en els comicis a França; el PVV holandès de Geert Wilders, que tot i que va ser segon va poder mutiplicar els seus escons per set, i el FPÖ austríac, primera força a Àustria per primera vegada.
Per darrere d’ID, se situen els Verds, que van patir una important derrota i van caure als 53 escons (dels 72 actuals) i l’Esquerra europea, que perd lleugerament i se situa amb 35 escons, dos menys dels que va tenir en un hemicicle que va comptar amb 705 i que passarà a 720 en la desena legislatura. La projecció manté no obstant grans incògnites. La primera, el futur dels 98 escons repartits entre els no inscrits i la bossa d’altres, la majoria populistes i d’extrema dreta, que podrien enfortir ID o ECR si acaben integrant algun d’aquests dos grups que podrien superar els liberals. És el cas dels 16 que hauria aconseguit la ultradreta alemanya d’Alternativa per a Alemanya (AfD) o els 11 del Fisdez de Viktor Orbán, que va abandonar el PPE abans de ser expulsat i que en els últims mesos ha mostrat interès per unir-se a ECR.
La fortalesa dels grups més radicals de la dreta augura, en qualsevol cas, una legislatura molt complicada, particularment per a polítiques com la mediambiental, la immigració o l’ajuda a Ucraïna, tot i que la gran coalició que han format populars, socialdemòcrates i liberals aquests últims cinc anys aconseguiria sumar 409 escons.
Reeditar el pacte
Notícies relacionadesAixò significa que estarien en disposició de reeditar un pacte de legislatura el primer examen del qual serà –si els líders de la UE la designen al Consell Europeu del 27 i 28 de juny, cosa que no està encara del tot clara– la votació de la presidenta de la Comissió Europea, que té la conservadora alemanya, Ursula von der Leyen, com la gran favorita. El centre, ha dit l’alemanya des de l’hemicicle, ha "aguantat", cosa que és "crucial per a l’estabilitat d’Europa".
En una Cambra en la qual no impera la disciplina de vot el marge de maniobra podria, no obstant, no ser suficient.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera