Radiografia judicial d’una xacra social
El 20% de les sentències per violència masclista a Espanya són absolutòries
Els experts alerten de la necessitat que les denúncies siguin el més precises possible per evitar la impunitat
El 9% de les víctimes s’acullen a la dispensa de declarar contra el seu maltractador per la relació afectiva que hi manté
![El 20% de les sentències per violència masclista a Espanya són absolutòries El 20% de les sentències per violència masclista a Espanya són absolutòries](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/dc4b8b4c-4c55-4188-a008-c654137c8262_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
La radiografia de la violència de gènere i masclista a Espanya continua sent preocupant. No només per l’augment dels maltractaments que acaben en assassinats (el desembre passat va ser negre, amb vuit víctimes i tres possibles casos més), sinó també per la taxa de denúncies per 10.000 habitants (19,8 a Espanya) i el seu increment any rere any. Però no totes les denúncies arriben a bon port i amb l’acusat condemnat per la justícia. La falta de proves per trencar la presumpció d’innocència, el rebuig de la víctima a declarar pel seu vincle amb l’agressor o una versió poc precisa fa que els jutges i tribunals dictin sentències absolutòries. Per això és important que ladenúncia sigui el més completa possible i es realitzi amb l’assistència d’un advocat, segons els experts. En el tercer trimestre del 2022, el 20,15% de les 12.588 sentències dictades a Espanya van ser exculpatòries (2.536) i el 79,85%, condemnatòries (10.052), segons les últimes dades del Consell del Poder Judicial (CGPJ).
Les dades de l’òrgan de govern dels jutges revelen que els jutjats que emeten més sentències condemnatòries (92,86%) són els que es dediquen específicament a violència contra la dona i que s’encarreguen d’enjudiciar delictes lleus (injúries o vexacions injustes no greus) i celebrar judicis ràpids (penes de fins a sis anys) quan l’acusat accepta la pena i admet els fets al jutjat de guàrdia. En aquest cas, les condemnes són per amenaces, lesions i coaccions, entre altres infraccions. Aquestes conformitats en les resolucions judicials és el que fa que el percentatge de condemnes en aquests òrgans judicials sigui elevat.
Als jutjats penals generalistes també es produeix un alt índex de conformitats (68,89%), però el grau de condemnes és bastant inferior, del 66,06%, davant el 33,94% d’exculpacions. Les audiències provincials, on arriben els casos més greus, dicten condemna en el 72,73% dels casos i n’absol el 27,27%, segons l’estadística del període comprès entre juliol i setembre del 2022. L’anàlisi del 2022 encara no s’ha fet pública.
Filtre d’instrucció
«L’alt percentatge de condemnes demostra que els jutjats de violència contra la dona fan un bon filtre en la instrucció i que a judici arriben els casos en què hi ha clars indicis i proves contra l’acusat», assegura Olga Arderiu, advocada penalista i presidenta de la Comissió de Dones Advocades del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona. Les absolucions, precisa, de vegades es produeixen perquè la dona agredida acaba no declarant (es pot acollir a aquest dret si encara té una relació afectiva amb l’imputat) i per falta de proves, entre altres circumstàncies. En aquests processos és essencial la declaració de la víctima, ja que els maltractaments i les agressions normalment es produeixen en la intimitat i sense persones que ho presenciïn. El principal testimoni, per tant, és la dona afectada. La majoria de les denúncies presentades són per lesions i maltractaments i el 51,1% dels acusats són exparelles o excònjuges.
En el tercer trimestre del 2022, 4.344 víctimes de violència de gènere es van acollir a la dispensa de l’obligació de declarar com a testimoni (dret que recull la llei d’enjudiciament criminal), és a dir, el 9,06% dels casos registrats en aquell període (48.000 dones afectades). «Cada vegada s’ha anat limitant més aquesta possibilitat», explica Arderiu. Aquesta dispensa pot provocar que l’agressor quedi impune i que al final no s’assegui al banc dels acusats o rn sigui absolt. «És una situació complicada si encara existeix una relació emocional entre tots dos o si hi ha fills», apunta l’advocada. La por de l’agressor és el principal motiu. La normativa assenyala, en canvi, que no pot acollir-se a aquesta dispensa la dona que s’ha personat en la causa com a acusació particular o hagi declarat durant la instrucció.
Les ordres de protecció
L’estadística reflecteix, d’altra banda, la disparitat a l’hora que els jutges dictin ordres de protecció cap a les víctimes. En el conjunt d’Espanya s’atorguen el 67% de les ordres que se sol·liciten (6.873 davant 3.392, segons l’estadística del tercer trimestre del 2022). Catalunya, però, és a la cua del rànquing de comunitats autònomes amb el 46% de mesures adoptades, per sota de la mitjana estatal. Ocupa el penúltim lloc. A l’últim lloc se situa Madrid, amb el 43%. Al capdavant, la Rioja (87%), Aragó (83%) i el País Valencià (82%). «S’ha de tenir en compte la valoració del risc objectiu», explica Arderiu. Els experts consultats no troben explicació a la diferència entre comunitats a l’hora d’atorgar o no una mesura de protecció. «No s’entén ben bé el perquè», precisa l’advocada penalista.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
Consell General del Poder Judicial ( CGPJ ) Justícia Abusos sexuals Violacions Assassinats Violència de gènere Dones Masclisme Agressions físiques
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’