Els riscos de compartir-ho tot
Del porno infantil al frau: per què no has de publicar fotos dels teus fills a les xarxes socials
El 70% de pederastes condemnats utilitzen aquest material, segons un estudi del Ministeri de l’Interior
Entitats de protecció de dades i la infància alerten de xarxes de frau que busquen dades de menors
Experts demanen protegir els menors de la sobreexposició a les pantalles
![Del porno infantil al frau: per què no has de publicar fotos dels teus fills a les xarxes socials Del porno infantil al frau: per què no has de publicar fotos dels teus fills a les xarxes socials](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/9d366e31-881c-4d95-882d-406d8ede60ec_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
«Benvingut al món». Fer-se gran és obrir Instagram i veure-hi fotos de nens i nenes per tot arreu. Criatures gatejant alegrement, fotos familiars, primers plans de nadons acabats de néixer i fins i tot ecografies que en revelen l’existència al món. Escenes íntimes cada cop més exposades a l’‘scroll’ infinit de les xarxes socials i a la batalla per segrestar la nostra atenció. Les vides de tota una generació ja són a l’abast d’un clic. I, tot i que pugui semblar inofensiva, aquesta pràctica està posant en perill la privacitat dels teus fills.
Per a la gran majoria de pares i mares, compartir imatges dels seus descendents a internet és una altra manera d’expressar l’orgull i l’amor que els tenen. A Espanya, el 89% de les famílies publiquen aquesta mena de continguts aproximadament una vegada al mes, segons l’informe ‘EU Kids Online’ del 2019. L’objectiu d’aquesta acció és noble, però pot tenir conseqüències no volgudes. «Ho fan amb la millor intenció del món, però s’ha de tenir una mica de sentit comú i cap», adverteix Irene Montiel, doctora en psicologia i criminòloga. «Tot i que les imatges dels teus fills puguin ser molt divertides, perds el control i no saps on acabaran».
En un entorn cada vegada més digitalitzat, exposar la teva vida als altres és una pràctica comuna. Ja siguin les vacances o un concert amb amics, compartim els aspectes de la nostra vida que més ens convenen per construir la nostra identitat i projectar-la als altres. Ser mare o pare també constitueix una part troncal de la nostra essència i, per tant, també queda atrapat en la lògica de l’anomenat capitalisme de l’atenció. Compartir l’experiència que és la paternitat –una pràctica coneguda com a ‘sharenting’– serveix per modelar el nostre jo digital.
«Tot i que les imatges dels teus fills puguin ser molt divertides, perds el control i no saps on acabaran».
Doctora en psicologia i criminòloga
La llei espanyola estableix que fins als 14 anys els nens no estan facultats per decidir quines fotos es poden pujar i quines no, cosa que deixa els més petits subjectes al que decideixin els seus pares. Tot i així, gairebé el 20% dels menors de 10 anys ja té telèfon mòbil, segons el XII Baròmetre de les Famílies a Espanya de la fundació The Family Watch. En molts casos es dona un ús abusiu.
Del porno infantil al frau
La sobreexposició d’un mateix a les xarxes és problemàtica, però els riscos de fer-ho amb imatges de menors sense el seu consentiment encara és més gran. El costat més fosc és que les fotos que pengem dels nostres fills puguin caure en cercles pedòfils. Entre el 2013 i el 2022, els continguts d’abús sexual infantil a la xarxa s’han disparat un 1.815%, segons un estudi de la Internet Watch Foundation. Fins i tot si el perfil és privat, molts pares que pengen fotos de les seves criatures tenen seguidors que desconeixen.
Gran part de les imatges que es difonen per aquest submon no són eròtiques ni sexualitzades, sinó d’escenes quotidianes sostretes de les xarxes socials. Posem que es tracta d’una nena de 6 anys fent castells de sorra a la platja. El que per als pares és una imatge d’innocència i tendresa agafa un altre significat en les mans equivocades. «Tenen imatges que ningú diria que són d’explotació sexual, però que serveixen per alimentar les seves fantasies», remarca Montiel, professora de la UOC experta en victimització infantil. Així, fins a un 72,2% dels agressors pederastes penats a Espanya recorren a aquests continguts, segons un estudi de la Universitat de València per al Ministeri de l’Interior.
Suplantació d’identitat
Hi ha altres maneres en què el ‘sharenting’ pot perjudicar els menors. Per voler presumir, els pares poden arribar a compartir dades personals dels seus fills que poden ser robades per estafadors per utilitzar-les en contra seu. És el cas de les imatges que es comparteixen a les xarxes –fins i tot en el perfil de WhatsApp–, però també d’altres detalls aparentment innocus com el nom, l’edat, la data de naixement, l’adreça o les aficions. Tota aquesta informació és or en mans d’atacants que busquen suplantar la identitat de les víctimes.
Un estudi de Barclays Bank publicat fa cinc anys va calcular que el 2030 gairebé dos terços dels casos de frau en línia s’hauran perpetrat gràcies al fàcil accés a les dades de menors. Que els pares comparteixin excessivament contingut sobre els seus fills a internet produirà 7,4 milions d’incidents a l’any, un problema que podria tenir un cost anual de més de 775 milions d’euros.
És per això que l’associació PantallasAmigas i l’Agència Espanyola de Protecció de Dades (AEPD) han publicat una campanya per conscienciar els pares sobre quin impacte pot tenir la publicació d’imatges de menors a internet. «El teu fill o filla no hi guanya res. Tot i que pot ser que tampoc li afecti negativament, el saldo poques vegades serà positiu», adverteixen.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»