Revisió a les colles
Un estudi qüestiona el perfil integrador dels castellers
![Un estudi qüestiona el perfil integrador dels castellers Un estudi qüestiona el perfil integrador dels castellers](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/4e7d7ebe-62cb-4a31-b0cb-9820a4a9bd51_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
¿És realment el món casteller tan inclusiu i integrador com es diu? Aquesta va ser una de moltes preguntes que es van plantejar Mireia González Mohedano i Elisa Alegre-Agís fa dos anys quan van iniciar l’estudi ‘Una diapositiva social i cultural de les colles castelleres de Catalunya’. Va ser un projecte que va guanyar la II beca convocada pel Centre de Prospectiva i Anàlisi de Castells (CEPAC) i que aquest dilluns ha presentat els seus resultats, una investigació que fins ara no s’havia fet mai al món casteller.
El perfil tipus del casteller és el d’una persona nascuda a Catalunya, amb un alt nivell cultural i econòmic i amb simpaties per l’independentisme
El principal objectiu era trencar alguns mites i confirmar algunes hipòtesis. Per fer-ho, González i Alegre-Agís han treballat amb 88 colles amb una mostra vàlida de 1.852 persones enquestades.
Tot i que els castellers són encara espais masculinitzats, un 20% dels seus membres no es defineixen com a heterosexuals
De les seves respostes s’extreu que el perfil tipus de casteller o castellera és el d’una persona majoritàriament nascuda a Catalunya, amb un nivell d’estudis elevat i que parla català. El seu nivell socioeconòmic sol ser mitjà o mitjà-alt i la ideologia predominant és d’esquerres, amb simpaties cap al moviment independentista. Un retrat que trenca amb la idea que les colles castelleres són espais d’integració i diversos.
Així com sí que són espais «intergeneracionals, on hi ha persones de totes les edats», l’origen majoritari és de gent nascuda a Catalunya, cosa que «contrasta amb la realitat de la població catalana, que té un percentatge molt més gran de persones immigrants». Segons dades de l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat), el 2022 més del 16% de la població resident a Catalunya era d’origen migrant.
L’estudi sí que detecta que les colles són espais diversos en termes d’orientació sexual. Un 20% de castellers i castelleres «no s’identifiquen com a heterosexuals».
Avenç de les dones
Tot i això, les colles continuen sent espais masculinitzats pel que fa als seus integrants, especialment en aquelles amb més història. A poc a poc, les dones van fent-s’hi un lloc, com prova el fet que ara ja ocupen el 57% de les posicions de tronc. Per contra, els llocs de poder (juntes de govern i juntes tècniques, on són els caps i subcaps de colla) estan ocupats per homes.
La investigació ratifica que les colles són un vehicle per a la conservació i la projecció de la llengua catalana ja que el català és la llengua que utilitzen predominantment els seus membres per comunicar-se.
Per a les autores també ha sigut una sorpresa el nivell socioeconòmic dels castellers. «Històricament, les colles estaven formades per persones de classes populars, treballadores», ha assenyalat González, que ha apuntat que la tendència ha canviat. I lligat a això hi ha el nivell d’estudis: si els primers castellers tenien un nivell acadèmic baix, ara més del 60% té estudis universitaris o superiors; un percentatge molt superior a la mitjana de la societat catalana, que és del 33%, segons dades de l’Idescat.
Un altre factor rellevant és el compromís amb la colla: un gruix important de castellers ajusten la seva vida laboral i quotidiana per atendre el calendari d’assajos i actuacions.
González i Alegre-Agís han valorat positivament la predisposició i la participació de totes les colles en l’estudi i han apuntat que els resultats han de permetre «analitzar les debilitats i les fortaleses del moviment i establir estratègies de gestió».
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’