Sense càmeres i de fàcil accés
A la xarxa ferroviària de Rodalies només hi ha gravació d’imatges a les estacions, i entrar-hi no és complicat, però cal saber molt bé el que es fa per robar-hi coure perquè l’entorn és extremadament perillós, ja que la càrrega elèctrica arriba als 3.000 volts.
![Sense càmeres i de fàcil accés Sense càmeres i de fàcil accés](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/f86d1123-7019-4a13-9e8c-685df56f07db_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Tant si és un sabotatge com si no ho és, tant si els Mossos vigilen les vies i el seu entorn com si no ho fan, pot ser que més d’un arribi a la conclusió que és molt senzill robar cables de coure a la xarxa ferroviària de Rodalies. No ho és, perquè sostreure aquest material és extremadament perillós, ja que la càrrega elèctrica arriba als 3.000 volts, una mort segura tret que es disposi de les eines, el calçat i els elements de protecció adequats i un sàpiga el que fa, com eliminar l’alimentació elèctrica abans de perpetrar el robatori. Una altra cosa molt diferent és l’accés. Això sí que és més bufar i fer ampolles, ja que entrar en una línia és fàcil i només hi ha càmeres de vigilància a les estacions. ¿Justifica això les xifres d’assalts d’aquest tipus a Catalunya? Aquest és un altre debat.
N’hi ha prou de recordar el desgraciat accident del setembre del 2023, quan quatre joves van morir al creuar les vies de l’R3 a l’altura de Montmeló, arrossegats per un tren que anava a 110 km/h. El maquinista no va tenir temps de reaccionar. Tan normal era creuar les vies per aquest punt, que, com passa en molts altres llocs, fins i tot hi havia un encaminament per passar a l’altre costat. Anaven a un festival de música i tenien entre 19 i 22 anys. No ho sabien perquè no eren de la zona, però a escassos 200 metres disposaven d’un pas subterrani.
Aquest diari ja va obrir llavors la reflexió sobre la necessitat, o no, de tancar la xarxa ferroviària. La tesi s’explica observant el que passa amb els cotxes: les autopistes sí que estan voltades, no així les carreteres secundàries. El mateix s’aplica per als trens, amb l’alta velocitat tancada, i els convencionals, accessibles. I, tot i que soni insuficient, passa aquí i a la majoria de països europeus. Entre altres raons, a més de la part econòmica, perquè així es mantenen certs corredors naturals per a la fauna. Tot i que la tendència, com s’està veient amb els trams que s’estan desdoblant a l’R3, és instal·lar tanques on hi hagi planificada una reforma que permeti incloure aquest element de separació. Es farà, per exemple, a la zona de l’atropellament múltiple de Montmeló.
Avui dia, la pràctica totalitat de la xarxa de Rodalies està sense segregar. L’R8, expliquen els maquinistes consultats per aquest diari, és la que més elements de protecció té. Quant a ells, el que fan, asseguren, és "servir-se d’experiència i sentit comú". En aquells trams on saben que trobaran persones creuant, disminueixen la velocitat tot i que cap senyal els obligui a fer-ho.
Passa al Garraf (R2) amb la gent que vol arribar a cala Morisca, o a Balenyà-Tona-Seva (R3), estació on no paren els directes i passen a 100 km/h. "Ni bojos anem a aquesta velocitat perquè hi ha un pas de goma sobre les vies i sabem que sempre hi ha gent al mig". O sigui, que la xarxa pot ser insegura, però també hi ha molta gent imprudent.
Plaques antivandàliques
Vegem què passa a Ferrocarrils de la Generalitat. Explica un portaveu d’aquest operador públic que la gran majoria dels trams de les línies metropolitanes "disposen de tanques laterals de seguretat amb l’objectiu de delimitar les vies i la infraestructura". A més, en trams concrets i passos superiors, FGC ha reforçat l’entorn "amb plaques antivandàliques d’entre dos i tres metres d’altura específiques per impedir el llançament de pedres i altres objectes". Aquest any es col·locaran a 50 punts dels dos ramals.
Notícies relacionadesEn el que sí que coincideixen els dos operadors és en l’absència de càmeres de seguretat a la xarxa ferroviària. El punt on es va produir el robatori de coure al costat de Montcada-Bifurcació manca de videovigilància, de manera que no hi ha imatges directes que, entre altres coses, permetin desempatar el duel entre el Govern central i la Generalitat sobre els veritables motius de l’assalt que va fer saltar pels aires tota la xarxa ferroviària.
El gener passat, Renfe va informar que ja s’han instal·lat sistemes intel·ligents de videovigilància a més de 190 estacions de Rodalies de tot Espanya. La idea és acabar l’any amb 415 instal·lacions, de manera que el 2026 s’arribi a 600 terminals de tot l’Estat. Però, més enllà de les estacions, que sigui el que Déu vulgui.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’