+Debat
Aprendre la professió des de dins
A partir del curs 2024-2025 vinent tota l’FP serà Dual. Els estudiants de Formació Professional hauran de realitzar un determinat nombre d’hores lectives a l’empresa, millorant la seva qualificació i desenvolupant competències específiques en un context laboral real
![Un momento del encuentro. Un momento del encuentro.](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/23de2555-636e-431d-8391-db499ec25b42_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Un momento del encuentro.
Ja queden lluny aquells temps en què l’FP era vista com una opció de segona, l’alternativa per als mals estudiants que no es veien capaços d’enfrontar-se a la universitat. De fet, actualment la Formació Professional té una molt bona consideració, tant socialment com laboralment. I aquest canvi d’imatge es deu, en gran manera, a les seves elevades taxes d’ocupabilitat, que previsiblement seguiran augmentat en els pròxims anys. Però també al gran esforç realitzat per les administracions per fer d’aquesta opció formativa una elecció de futur.
No en va, assistim actualment al desplegament d’una nova normativa per a la Formació Professional. Amb motiu d’això, el 29 de maig passat EL PERIÓDICO va organitzar una taula rodona a l’Hotel Catalonia Barcelona Plaza. Un esdeveniment que també va comptar amb la presència de Mercè Chacón, directora general de la Formació Professional de la Generalitat de Catalunya. Chacón va iniciar la seva presentació recordant que a la comunitat catalana hi ha més de 200 títols i 26 famílies de Formació Professional, que es veuran afectats pel nou marc legal. D’aquesta legislació va destacar la nova relació que s’estableix entre el centre formatiu i l’empresa. I és que, de cara al nou curs 2024-2025, agafa un nou impuls l’FP Dual, que afecta tots els cicles de grau mitjà i superior, i que implica que, des del primer any, es combinarà la formació teòrica a l’aula amb la pràctica en l’entorn laboral.
«Amb la nova formació professional l’empresa passa a formar part indiscutible de tot el sistema formatiu»
Directora general de la Formació Professional de la Generalitat de Catalunya
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/175687ba-663b-4edd-9c76-928a92a4d102_source-aspect-ratio_default_0.jpg)
Mercè Chacón, directora general de la Formació Professional de la Generalitat de Catalunya /
«Amb la nova FP l’empresa passa a formar part indiscutible de tot el sistema de formació. Els estudiants realitzaran cert nombre d’hores lectives dins de l’empresa. Aquesta serà una formació curricular i anirà des del 25% a percentatges pròxims al 100% (la xifra depèn de l’acord de col·laboració que ofereix cada empresa i que es pacta entre aquesta, el centre educatiu i l’alumne)», va explicar Chacón.
Els participants
Després de la presentació de la directora general, van pujar a l’estrada els quatre participants de la taula rodona: Antonio Mondaca, investigador del Centre de Coneixement i Innovació de CaixaBank Dualitza; Lorena Ventura, directora de Formació i Plans estratègics d’Ocupació de Barcelona Activa; Rebeca Marín, directora de Persones i Organització d’Aigües de Barcelona; i Alberto Vila, director de l’Institut Tecnològic de Barcelona.
Per començar, va prendre la paraula Mondaca, que va assegurar que «Catalunya es troba en una molt bona posició per rebre l’FP Dual. Segons les últimes estadístiques disponibles, en el curs 2022-2023 hi va haver més de 15.000 estudiants matriculats a FP Dual, xifra que representa un 7% del total de la matrícula a Catalunya (la mitjana d’Espanya no arriba al 5%)». Per al portaveu de CaixaBank Dualitza, això no treu que sobrevolin alguns dubtes sobre la nova FP Dual: «Per exemple, el fet que la dualitat comenci al primer curs, i no al segon. Això genera certa incertesa, perquè és a primer quan les taxes d’abandonament solen ser més altes. No obstant, hi ha un compromís dels centres educatius amb les empreses perquè ningú es pugui veure afectat en cas de produir-se un abandonament».
«A Catalunya l’estrella és la família sanitària, que rep el 26% de tota la matriculació en formació professional»
Investigador del Centre de Coneixement i Innovació de CaixaBank Dualitza
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/000a2353-9c74-44e9-9b07-8f3e4584f38e_source-aspect-ratio_default_0.jpg)
Antonio Mondaca, investigador del Centre de Coneixement i Innovació de CaixaBank Dualitza /
Lorena Ventura va afegir llavors alguns altres reptes per a aquesta nova etapa. Va recordar que «Barcelona té un teixit empresarial en el qual més del 95% són pimes o microempreses». En aquest sentit, va fer una crida per «trobar solucions que permetin articular el nou sistema de l’FP de manera que aquestes petites empreses també hi puguin participar. Altrament, no hi haurà prou places en un entorn com el nostre», va precisar. «Un altre interrogant és que les empreses passen a ser formadores, és a dir, que tindran un rol curricular. Per tant, hauran de seguir uns procediments d’avaluació, amb un pes específic en la nota. I això exigirà pedagogia i dotar d’eines també les empreses».
«El nou sistema exigirà dotar les empreses de noves eines per poder desenvolupar el seu paper curricular»
Directora de Formació i Plans Estratègics d’Ocupació de Barcelona Activa
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/a4da71bf-fb9c-4a40-b547-227d8be43aad_source-aspect-ratio_default_0.jpg)
Lorena Ventura, directora de Formació i Plans Estratègics d’Ocupació de Barcelona Activa /
Per la seva banda, Rebeca Marín va posar el focus en les oportunitats que representa l’FP Dual, perquè «no tothom ha d’estudiar una carrera per obtenir una feina. Aquesta modalitat obre un nou ventall per als joves. Els ofereix una nova visió en la qual part de la seva formació es realitza en el si de l’empresa, permetent-los conèixer realment en què consisteix una professió». A més, per a la representant d’Aigües de Barcelona, aquesta passantia permet adquirir habilitats transversals que difícilment s’obtindrien a classe. Es referia a «les anomenades soft skills», i que van des de com relacionar-te amb altres companys o els teus superiors, a com treballar en equip o, per exemple, com escriure un correu electrònic professional.
Alhora –va dir Marín– les empreses es beneficien d’entrar en contacte amb joves que podrien convertir-se en futura mà d’obra per a l’empresa, ja que estaran capacitats per exercir determinades feines, havent adquirit coneixements molt específics. Per a Marín, per tant, l’FP Dual és «una oportunitat per a la captació del talent, per localitzar persones realment motivades per una feina.»
«És una oportunitat per a la captació del talent, per localitzar persones realment motivades per una feina»
Directora de Persones i Organització d’Aigües de Barcelona
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/22fabf41-d55a-4605-91e7-da739cbe4f56_source-aspect-ratio_default_0.jpg)
Rebeca Marín, directora de Persones i Organització d’Aigües de Barcelona /
Col·laboració mútua
Per al seu èxit, el nou sistema d’FP Dual es basa en la correcta implicació i col·laboració de l’empresa i el centre formatiu. «Hi ha professions en les quals pràcticament el 100% de la formació s’haurà de portar a terme en un entorn empresarial, perquè els mitjans necessaris són molt cars i seria molt complicat que l’FP en disposés als centres». Alberto Vila, director de l’Institut Tecnològic de Barcelona es va referir, per exemple, al cicle d’Activitats pesqueres.
En altres casos –va afegir Marín- «serà necessari que l’empresa col·labori dotant de certs mitjans tècnics als instituts, per exemple, cedint material necessari per desenvolupar certa professió. En cas de no ser així, alguns centres no tindrien la capacitat econòmica per assumir aquest equipament».
Aquí és on Vila va posar sobre la taula una altra via de col·laboració: «Hi ha famílies professionals en les quals seria recomanable introduir l’empresa al centre formatiu. És a dir, facilitar que treballadors experts acudissin a les aules per impartir certs coneixements. En alguns casos, és més senzill això per incorporar l’estudiant a l’empresa». Aquesta opció, que Vila va titllar de més aviat «anecdòtica» en el dia d’avui, s’hauria de convertir en «sistemàtica». Perquè per a l’expert facilitaria l’encaix en el sistema d’empreses més petites i, en conseqüència, que aquestes trobessin un relleu professional en les seves respectives organitzacions».
Per la seva banda, Lorena Ventura, va destacar la via inversa: «Hi ha professorat dels centres que també van a l’empresa a formar-se i a actualitzar-se. Així poden conèixer de primera mà els nous materials, mètodes productius, etcètera. Aquesta és també una molt bona relació que el model ha de permetre».
«Hi ha famílies professionals en les quals seria recomanable veure com introduir l’empresa al centre formatiu»
Director de l’Institut Tecnològic de Barcelona
![](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/ba19a740-2286-4877-b3e4-4aadb8d34d9e_source-aspect-ratio_default_0.jpg)
Alberto Vila, director de l’Institut Tecnològic de Barcelona /
La demanda
Notícies relacionadesEl portaveu del Centre de Coneixement i Innovació de CaixaBank Dualitza, Antonio Mondaca, va aportar algunes xifres significatives. Per exemple, que «a Catalunya l’estrella és la família sanitària, que rep el 26% de tota la matriculació a FP». Per a aquest investigador, no és una cosa casual, sinó que respon a la realitat del teixit productiu de la zona. De la mateixa manera, tota la línia farmacèutica o biotecnològica també està molt sol·licitada a la comunitat catalana, cosa que va relacionar amb «la gran xarxa d’hospitals que tenim. Així mateix, Informàtica i telecomunicacions també té entorn de l’11 o el 12%».
En aquest punt, Ventura va voler destacar la importància de l’orientació laboral dels joves que, a l’hora d’escollir entre un cicle o un altre «s’enfronten a decisions molt importants [...]. Cal explicar-los quines són les famílies amb més taxes d’ocupació en l’entorn geogràfic on es troben. Però també tenir en compte els seus interessos, habilitats i competències [...]. Estem en un entorn de constant transformació i hi ha moltes possibilitats que no es coneixen», va explicar la mateixa font. Possibilitats com el programa d’Erasmus, que també aplica a la formació professional (i no només als estudis universitaris) i que dona als joves un plus en la seva visió i promoció internacional. «És perfecte que completin la seva formació fora; però si es tracta de sectors estratègics, hem de garantir que tornin», va puntualitzar Vila. I això depèn, bàsicament, de condicions laborals. I aquest ja és un altre escull.
Cas d'èxit: Arribar i moldre
A l’esdeveniment organitzat per EL PERIÓDICO hi va assistir també Sergio Trujillo, un jove que va compartir amb els assistents la seva experiència en Formació Professional Dual. Sergio va estudiar fa un parell d’anys un grau superior de gestió d’aigua. Durant el seu segon any, va realitzar part de la seva formació a Aigües de Barcelona i, posteriorment, l’empresa li va proposar quedar-s’hi. Actualment és ajudant d’operari de xarxes de distribució.
Per a Trujillo, el model Dual és més que vàlid, perquè «pots estudiar molta teoria, però hi ha coses que, fins que no estàs a la feina, no aprens de veritat, com per exemple a muntar un comptador».
Aquest cas d’èxit guarda un bon record de la seva primera incursió a Aigües de Barcelona. «El tutor ens preguntava com vèiem la feina, ens aclaria dubtes i ens ensenyava processos, perquè cada vegada poguéssim exercir més tasques.» I el seu exemple ha inspirat altres coneguts seus que, després de conèixer la seva experiència, han decidit decantar-se pel mateix grau superior que ell va realitzar en el seu dia.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera