Un decret del Govern podria evitar les retallades en hospitals aquest estiu
Tot i que, després de l’avanç electoral, la capacitat d’acció de l’Executiu en funcions és limitada, Aragonès podria recórrer a la facultat de dictar disposicions en cas de «necessitat extraordinària i urgent» per dotar de més recursos la salut.
![Un decret del Govern podria evitar les retallades en hospitals aquest estiu Un decret del Govern podria evitar les retallades en hospitals aquest estiu](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/e45e9c57-5677-4fff-ac8a-cfe326ee51a0_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
La manca de recursos suficients impactarà negativament aquest estiu en el funcionament del sistema de salut públic català. La Generalitat ho qualifica d’"ajustos" i "contenció" de la despesa per la falta de pressupostos per a aquest any, mentre que els sindicats parlen directament de "retallades", però hi ha un punt en comú, i és l’assumpció que l’atenció sanitària es ressentirà en el període estival. ¿De qui és responsabilitat? I, sobretot, ¿hi pot fer alguna cosa el Govern en funcions com aprovar un decret per "necessitat urgent"?
El problema original, segons el Govern, es remunta al passat 13 de març, quan el Parlament va tombar el projecte de llei de pressupostos de la Generalitat per a aquest any. Eren uns comptes expansius que preveien, per exemple, un increment del 3,6% dels recursos per a Salut –424,1 milions d’euros en total–, però que van acabar fracassant per un sol vot de diferència. El Govern de Pere Aragonès comptava amb els vots d’ERC i el PSC, però no va aconseguir convèncer els Comuns. El partit de Jéssica Albiach va posar com a condició ineludible que es frenés la tramitació del complex d’oci del Hard Rock, i el Govern va al·legar que no podia fer-ho sense el risc de cometre una il·legalitat. Els pressupostos van naufragar.
Aquest naufragi va tenir diverses conseqüències. La política, que Aragonès va avançar les eleccions al 12 de maig, i va renunciar a acabar el seu mandat fins al febrer del 2025. L’econòmica, que l’Administració catalana es va quedar sense un pressupost que preveia un creixement dels recursos per als seus departaments. Ara, quan el Govern ha de justificar l’impacte en el sistema públic de salut, culpa els partits que no van donar el seu suport als comptes. "No tenir pressupost té un cost perquè ara no tenim una bossa de diners per a activitat complementària", va exposar el conseller de Salut en funcions, Manel Balcells.
Així, el Govern responsabilitza de la situació el suposat egoisme de l’oposició, en especial dels Comuns i Junts, els dos partits amb els quals més va negociar i que van acabar optant pel no. Mentrestant, l’oposició al·lega que no podia recolzar uns comptes en què no creia. Els morats, per l’esmentat tema del Hard Rock, i els postconvergents, perquè exigien la supressió de l’impost de successions. ¿Qui té raó? És difícil desempatar atès el resultat de les eleccions catalanes. Dels partits favorables als comptes, el PSC va guanyar i ERC es va desplomar, mentre que dels detractors, Junts va créixer i els Comuns van baixar. No sembla que el fiasco dels pressupostos fos un tema decisiu per als votants.
La versió dels sindicats
Per als sindicats, el problema de fons no és la falta d’uns nous pressupostos. Segons la seva versió, darrere de tot hi ha l’increment salarial del nou conveni de l’Institut Català de Salut (ICS). Un acord a què es va arribar el novembre passat, que repercutia en 55.000 treballadors sanitaris i que va requerir una injecció addicional de 320 milions d’euros anuals per part de la Conselleria de Salut. Al·leguen que aquest compromís, que ja està en vigor, és el que ha acabat per desquadrar els números. El Govern rebutja aquest plantejament, però Balcells va reconèixer que l’augment que preveien els comptes hagués permès "cobrir el cost" del conveni i "continuar fent noves accions".
La qüestió ara és si el Govern en funcions pot fer alguna cosa al respecte. La resposta és que ho té difícil. La llei limita les atribucions d’un Executiu a la rampa de sortida: no pot fer uns nous pressupostos, no pot presentar projectes de llei al Parlament i no pot dictar decrets legislatius. L’únic que pot fer, segons la normativa, és el "despatx ordinari dels assumptes públics" i "facilitar el traspàs de funcions" al nou Govern.
Sí que hi ha una escletxa per la qual es podria intentar alguna cosa. En cas de "necessitat extraordinària i urgent", el Govern podria dictar "disposicions legislatives provisionals" amb el format d’un decret llei. Aquest decret podria incloure recursos extraordinaris per a l’àmbit de la salut. Sembla fàcil, però no ho és. En primer lloc, hi ha el debat sobre quina legitimitat té per fer una cosa així un Govern com el d’Aragonès, que va perdre clarament les eleccions i que haurà de cedir el lloc a un altre Executiu, probablement del PSC.
En segon lloc, aquest decret s’hauria de votar a la Diputació Permanent del Parlament, i tindria difícil prosperar. Fa uns dies, en aquest fòrum parlamentari, el PSC i Junts ja van tombar un decret del Govern que volia regular el lloguer de temporada.
L’última via per afrontar les carències estiuenques en el sistema de salut seria desbloquejar al més aviat possible la legislatura a Catalunya investint un nou president i que aquest mirés d’armar ràpidament uns pressupostos per al 2024. No obstant, aquesta sembla una opció remota. Tots els indicis apunten que les negociacions de la investidura es jugaran al límit del calendari i que, si hi ha nou president, ja no tindrà temps de formular uns nous comptes, sinó que haurà de centrar-se en els del 2025.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Les reaccions Espanya s’aboca en felicitacions al director
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»