Aprenentatge del català
Aules d’acollida accelerada
Hi ha alumnes que adquireixen molt ràpid els coneixements mínims; d’altres, no
El Consorci d’Educació de BCN renova els vuit centres del pla pilot en què han participat 134 alumnes nouvinguts de països de parla no romànica.
![Aula de acogida acelerada en el Martí Pous, en Barcelona. Aula de acogida acelerada en el Martí Pous, en Barcelona.](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/672209a7-fd2c-4ccb-a7a2-81ee6afe8975_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Aula de acogida acelerada en el Martí Pous, en Barcelona.
Al traspassar els murs de l’institut, la llengua en la qual tothom es dirigeix a l’alumnat nouvingut és el castellà. "El català és per parlar amb els professors; amb els companys és el castellà", té perfectament identificat el Moha, alumne de segon d’ESO de l’institut Martí Pous de Sant Andreu, al recinte de la Fabra i Coats. Ho diu en un notable català, malgrat que fa només nou mesos que va arribar a Barcelona des del seu Marroc natal, "on ja escoltava Morad".
Als seus 14 anys, és un dels 134 alumnes que aquest curs han participat en la prova pilot de les Aules d’Acollida Accelerada (AAA) que s’han fet en vuit instituts públics de Barcelona, i forma part també del 74% de l’alumnat d’aquest programa que, després de quatre mesos fent un intensiu de català, ha obtingut el nivell A2; igual que el Rafay (Pakistan) i la Rena (Líban). El Consorci d’Educació de Barcelona, impulsor de les AAA, renovarà les vuit aules d’aquest curs i les ampliarà amb dues més el curs vinent per a alumnes de parla hispana (l’alumnat de les vuit primeres tenia en comú procedir de països de parla no romànica: el Marroc, el Pakistan, Rússia i Geòrgia).
Començar de zero
Les AAA són grups reduïts de nois i noies d’origen migrant que arriben a Barcelona en l’adolescència –a segon o tercer d’ESO– i que, els quatre primers mesos del curs, en comptes d’incorporar-se a l’aula ordinària (sense entendre res), ho fan en un grup a part en el qual, durant tota la jornada, aprenen de manera intensiva català.
L’AAA del Martí Pous és l’aula de referència al districte de Sant Andreu, amb dos tutors que han dedicat les seves 30 hores setmanals de jornada al grup, d’uns 14adolescents. "Han vingut alumnes matriculats a tots els instituts de Sant Andreu. En principi la idea era que fessin aquí els quatre mesos de l’AAA i que després s’incorporessin a l’aula ordinària de l’institut on estaven matriculats, però al gener els vam donar l’opció de continuar aquí tots els que ho volguessin. Ens semblava que si ja havien començat a arrelar no tenia sentit obligar-los a fer de nou una altra adaptació", assenyala Xavier Bou, director del centre. Dels 14 alumnes de l’AAA de Martí Pous, tres dels que provenien d’altres centres van decidir continuar a l’aula ordinària aquí en lloc de tornar al seu centre d’origen. La Rena, el Rafay i el Moha eren ja alumnes del Martí Pous, on el curs vinent faran ja tercer a l’aula ordinària.
Júlia Lluch, cotutora de la Rena, el Rafay i el Moha, assenyala que una de les principals dificultats de l’experiència –que valora com a molt positiva– és la diferència tan gran de nivell. Hi ha alumnes que adquireixen ràpid els coneixements mínims, però d’altres, no. "Hi havia algun cas que arribava sense alfabetitzar al seu país d’origen", assenyala la docent. Les AAA van començar al setembre, i al gener l’alumnat participant –abans de fer el salt a l’aula ordinària– es va presentar als exàmens del nivell A2 de català. Va aprovar el 74%.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Festival de cine de Venècia Almodóvar toca el cel a Venècia
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»