Menys hores i un temari complex limiten l’aprenentatge de matemàtiques
És la primera vegada en cinc anys que es registra a Catalunya un suspens generalitzat en una matèria en les proves d’accés a la universitat. Els experts analitzen les raons d’aquests mals resultats en la selectivitat.
![Menys hores i un temari complex limiten l’aprenentatge de matemàtiques Menys hores i un temari complex limiten l’aprenentatge de matemàtiques](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/98bca247-be44-4f59-8fa8-ee397c1e25eb_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Malgrat el 97% d’aprovats, la selectivitat d’aquest any a Catalunya deixa una matèria en vermell en el còmput global de qualificacions, una cosa que no passava des de feia cinc anys. Les matemàtiques, com ja van advertir els xavals després de l’examen, han sigut l’os de la convocatòria i han deixat una puntuació mitjana de suspens, un 4,87. La prova forma part de la fase obligatòria de la PAU (Prova d’Accés a la Universitat) i és la matèria de modalitat de què s’examinaven els 16.800 alumnes que havien cursat el batxillerat científic i el tecnològic.
Aquests joves són els que el 2022 (quan cursaven quart de l’ESO) van respondre l’informe PISA que ha donat resultats catastròfics a Catalunya. Aquest informe revelava que precisament en matemàtiques l’alumnat català era el que, després del de Melilla, més punts perdia en el període comprès entre el 2018 i el 2022.
Des del 2012 al 2018, l’alumnat de tot el món va experimentar una tendència descendent en matemàtiques, segons va constatar la prova internacional PISA, que va reflectir que els estudiants espanyols de 15 anys (4t d’ESO) havien perdut cinc punts. Lluny d’esmorteir-se o recuperar-se, la caiguda va continuar. El 2022, una vegada travessada la pandèmia de coronavirus, Espanya va empitjorar els seus resultats en matemàtiques i es van tornar a perdre vuit punts. Entre el 2012 i el 2022, segons l’informe PISA, l’alumnat català ha perdut 24 punts en matemàtiques (més o menys un curs).
Pla de reforç
Al gener, el president del Govern central va anunciar un pla de reforç en matemàtiques –també en comprensió lectora– per a l’escola pública i concertada. L’objectiu governamental és que la comprensió lectora abraci tota l’educació primària i secundària, mentre que el suport extra a les matemàtiques se centrarà en els cursos que van des de 3r de primària fins a 4t d’ESO. Més enllà de l’anunci, caldrà veure com s’implanta el pla, si és que s’implanta (necessita partida econòmica).
¿Què ha passat perquè els estudiants catalans suspenguin les matemàtiques? La pregunta és complexa i més encara la seva resposta, adverteix el professor de matemàtiques d’un centre català d’alta complexitat. El docent explica alguns factors que, segons la seva opinió, han contribuït a la mala nota: la reducció horària de l’assignatura a 1r de Batxillerat (de quatre a tres hores) i el fet que les pautes de la selectivitat hagin arribat aquest any més tard als centres. "Ens les van donar una vegada que estava començat el curs. És un error. Les pautes han d’arribar al setembre, i si hi ha canvis importants, a 1r de Batxillerat i no a 2n", adverteix.
En tot cas, el professor destaca que el problema amb les matemàtiques no és específic de batxillerat sinó que s’arrossega des de l’ESO. Fins i tot, des de primària. "S’ha perdut la cultura de l’esforç. No eduquem els estudiants en el fracàs", adverteix després de deixar clar que, pel que fa a la repetició de curs, hem passat d’un extrem a l’altre. "Hem passat de tenir molts xavals repetidors a cap. Si passes de curs un estudiant malgrat tenir assignatures suspeses, els deixes veure que no és important treballar, que es passa de curs igual", destaca. Segons la llei educativa actual, la LOMLOE, els alumnes poden aprovar Batxillerat amb una assignatura suspesa (només una). "¿Què passa si aquesta assignatura és matemàtiques?", reflexiona aquest professor.
Fa anys que la Reial Societat Matemàtica Espanyola (RSME) alerta del problema i posa a sobre de la taula propostes de millora. El 2019, va publicar el Llibre blanc de les matemàtiques, en què avisava dels currículums "sobrecarregats i repetitius". De fet, moltes famílies contemplen amb estupor com el currículum matemàtic de 2n de Batxillerat és tan difícil i tan extens que no dona temps a estudiar-lo bé a classe. Fins i tot els estudiants amb bones notes en matemàtiques durant tota la seva vida escolar ensopeguen en aquest curs atesa la complexitat que agafa l’assignatura i la poca quantitat de temps per incloure tot el temari. És molt freqüent trobar famílies que recorren a professors privats perquè els seus fills aconsegueixin aprovar.
Disfrutar des de petit
Notícies relacionadesA l’hora d’aprendre matemàtiques no n’hi ha prou amb el càlcul, sinó que fa falta desenvolupar la capacitat de pensament abstracte. El document de la RSME aposta per fomentar a les aules tres matèries. La primera, l’àlgebra, disciplina que permet el pas de la numeració al pensament abstracte. La segona, la geometria per potenciar la capacitat de raonament i la resolució de problemes. La tercera, l’estadística i la probabilitat per ser capaços d’analitzar les dades i impulsar el pensament crític. El Llibre blanc de les matemàtiques recull altres propostes de millora, com la baixada de ràtios, els desdoblaments d’aules i els canvis en la formació matemàtica dels futurs professors.
"Per saber matemàtiques les has d’entendre i disfrutar des de petit", destaca Clara Grima, professora de Matemàtica Aplicada a la Universitat de Sevilla. Demana també a les famílies que parin de deixar anar inútils mantres com "les matemàtiques a l’escola no eren el meu punt fort i no m’ha anat tan malament en la vida".
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Educació congela la recuperació de la sisena hora i les classes de tarda a l’ESO
- Nova temporada a 3Cat Un nou concurs amb Micky Núñez