Medicina torna a encapçalar el rànquing de les notes de tall
Enginyeria Aeroespacial, en la seva versió de grau i màster, i Matemàtiques ocupen les següents posicions a la universitat pública catalana entre els estudis amb més de 40 alumnes. Un 81,51% dels estudiants ja té plaça assignada i el 62,13% podrà cursar els estudis que va elegir en primera opció.
![Medicina torna a encapçalar el rànquing de les notes de tall Medicina torna a encapçalar el rànquing de les notes de tall](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/44a3a33b-e430-472d-b156-34bca89ed06f_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Un any més, als campus públics catalans amb places superiors a 40 (la immensa majoria), Medicina és el grau universitari amb una nota de tall més alta, una qualificació que varia cada any i que depèn de l’oferta i la demanda de places i de les qualificacions dels aspirants. La nota de Medicina a la Universitat de Barcelona (UB), en la qual s’ofereixen 200 places, és de 12,946 (sobre un màxim de 14)
La segona posició del rànquing és per a Enginyeria en Tecnologies Aeroespacials, en la seva versió de grau i màster (Enginyeria Aeronàutica): 12,858 a la Politècnica de Catalunya (UPC), una nota que es manté així d’alta des del curs 22-23. El tercer lloc l’ocupa Matemàtiques a la UPC (12,816). Crida l’atenció la posició elevada que té Matemàtiques –un dels graus amb més sortides laborals– malgrat que molts estudiants punxen en aquesta assignatura durant l’educació secundària obligatòria. A la selectivitat, a més, la nota mitjana de l’examen d’aquesta assignatura no va arribar a l’aprovat i es va quedar en un 4,87.
En tot cas, i igual com va passar l’any passat, la qualificació més exigent correspon a una de les titulacions amb menys places (menys de 40, que són les minoritàries als campus). Es tracta del doble grau de Física i Matemàtiques a la Universitat Autònoma de Barcelona (AUB), que només ofereix 20 places i la nota d’accés del qual ascendeix a 13,438.
El Departament de Recerca i Universitats va presentar ahir les notes de tall del 2024 per a les set universitats públiques catalanes i la Universitat de Vic-Central. Les qualificacions constaten les preferències dels alumnes pel camp sanitari, amb Medicina al capdavant. Espanya és, de fet, el segon país del món amb més facultats de Medicina, que han passat de 28 a 42 en l’última dècada. L’entorn acadèmic d’aquests estudis sol ser molt competitiu i hi ha estudiants que ho viuen amb molta angoixa. El 2022 es va posar en marxa a tot Espanya el Servei Telemàtic de Suport Psicològic a Estudiants de Medicina (SAPEM).
Aquest any, el més demanat en primera preferència ha sigut el grau de Medicina al Clínic (UB), amb 200 places i 1.591 sol·licitants, per la qual cosa només podran fer-ho un de cada vuit sol·licitants. El segon grau més sol·licitat és el d’Administració d’Empreses a la UB, amb 1.200 peticions i 780 places, seguit de Psicologia a la UB, amb 1.092 sol·licituds per a 432 places.
També en l’àmbit de la salut pertanyen altres graus amb alta demanda. És el cas, per exemple, d’Infermeria, la nota de tall del qual ascendeix a 11,976 a la UB. La UAB (10,248 al campus Sant Pau i 10,982 a Cerdanyola del Vallès), la Pompeu Fabra (UPB, 9,580), la URV (10,754) i la UdG (10,550) són altres de les facultats que també ofereixen el grau.
Fora del camp de la salut, Administració i Direcció d’Empreses també té puntuacions elevades. En aquest grau, les notes de tall més altes són les de les carreres simultànies. Per exemple, juntament amb Matemàtiques a la UB (12,086) o juntament amb Economia a la UPF (12,406). En Dret (11,103 a la UPF), la xifra més alta és també per a un grau simultani amb Relacions Internacionals (12,886).
Dels 550 graus universitaris oferts, el 27% (148) tenen una nota de 5, cosa que significa que presenten més oferta que demanda. El 13% tenen una nota d’entre 7 i 8, i el 26% tenen una nota superior a 10. Un total de 342 centres mantenen la nota de tall respecte al 2023, 90 l’augmenten i 92 la disminueixen. Segons el cap de l’Oficina d’Accés a la Universitat, Josep Maria Prujà, això suposa unes xifres estables.
En la conferència de premsa, la secretària general del Consell Interuniversitari de Catalunya, Laura Román, va explicar que més del 81% dels estudiants preinscrits ja té assignada la plaça i que sis de cada deu (62%) han accedit a la seva primera opció, xifra similar a la de l’any passat i lleugerament superior a la registrada fa dos anys (60%).
L’assignació definitiva
En aquesta primera assignació de places, els estudiants que han entrat en la segona, tercera o altres preferències hauran d’esperar a la posterior assignació de places o fer el tràmit d’assignació definitiva i matricular-se al campus.
Notícies relacionadesQuant al perfil dels sol·licitants, un total de 47.851 (47.677 el 2023) procedeix de les proves d’accés a la universitat (PAU) i de l’FP superior. Per segon any consecutiu, el col·lectiu que experimenta el creixement més gran (un 2,26%) és el de titulats universitaris que volen cursar un nou grau: 1.451 davant els 1.419 del 2023, una cosa que la conselleria s’explica, entre altres motius, per la disminució del preu de les taxes.
Del total dels estudiants que han sol·licitat una plaça universitària, el 22,8% (13.190) són de fora de Catalunya, tant de l’estranger (7,74%) com d’altres comunitats (15,24%). El percentatge ha baixat respecte al curs anterior (24,8%) i, segons el Departament de Recerca i Universitats, s’explica per l’augment de facultats en altres territoris.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’