El Batxillerat Internacional es dispara un 140% a Espanya
Els centres educatius adscrits a aquest model, que ni és tan internacional ni es refereix només a batxillerat, estan cada vegada més assentats i han passat de 100 l’any 2017 a un total de 240.
![El Batxillerat Internacional es dispara un 140% a Espanya El Batxillerat Internacional es dispara un 140% a Espanya](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/6b983e54-d37e-4ab3-9afb-d2df4b3bbb28_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Nascut el 1968 a Suïssa, el Batxillerat Internacional (International Baccalaureate, IB) cada vegada està més assentat a Espanya, on ha experimentat un creixement del 140%. Els centres adscrits a aquest model han passat de 100 l’any 2017 als 240 actuals. A Catalunya hi ha 10 instituts adscrits. Un d’aquests és Forat del Vent, centre públic a Cerdanyola del Vallès, on aquest any s’han graduat Eric Mateu, que han tret la millor nota de la selectivitat a Catalunya (9,9), i Sara Padilla Amenkar, becada per estudiar a Harvard.
Malgrat l’augment de l’IB a Espanya, encara hi ha desconeixement entre les famílies sobre el programa, que ni és (només) batxillerat ni és internacional.
Dos milions d’alumnes.
L’IB va néixer el 1968 a Suïssa per l’empenta d’unes famílies amb molta mobilitat internacional que demandaven estabilitat acadèmica i curricular per als seus fills. Sense estar adscrit a cap ideologia política ni religiosa, l’IB està avui implementat en 5.971 centres educatius de 156 països. Oficialment es diuen escoles del món IB i hi estan matriculats més de dos milions d’alumnes .
Centres privats i públics.
L’IB no és una modalitat educativa que s’imparteixi exclusivament en centres privats. "La meitat de les 5.971 escoles del món són públiques, sobretot als EUA i Amèrica Llatina. A Espanya, dels 240 centres, 56 també són públics", explica el responsable sènior de les escoles del món IB a Espanya i Amèrica Llatina, Antonio Muñoz, que recentment va impartir a Madrid una xerrada sobre l’IB a les jornades Educar amb fonament, organitzades pel centre Brains.
Des de primària.
L’IB no es refereix només als estudis de batxillerat, sinó que s’aplica des de l’educació primària. Dos dels quatre programes que té l’IB són a primària (3-11 anys) i secundària (11-16). Els altres dos (de 16 a 19 anys) es divideixen en programa diploma i programa d’orientació professional, que està enfocat a la formació per a la inserció al mercat laboral.
No és el batxillerat dual.
L’IB no és el batxillerat dual. Aquest, creat i desenvolupat per Academica Corporation, és un programa oficial de convalidació internacional de títols de batxillerat que permet als alumnes cursar sis assignatures addicionals i obtenir dues titulacions alhora: la pròpia del seu país i la del high school americà. Es pot començar des de 2n d’ESO perquè els alumnes només hagin d’estudiar un parell d’assignatures cada curs, circumstància que disminueix la càrrega lectiva durant el batxillerat. De les sis assignatures addicionals, quatre són del currículum obligatori, i dues són matèries optatives, des de fotografia digital fins a criminologia o psicologia.
90 euros al mes a Forat del Vent.
Influïts pel llegat de l’exdirectora Carmen Jiménez, l’institut Forat del Vent va iniciar els tràmits per adscriure’s a l’IB el 2018. En aquella època, l’acreditació durava uns dos anys, tràmit que ara es fa en un. "Volíem obrir portes a l’alumnat de l’escola pública, teníem un professorat amb ganes de coses noves i volíem atendre la diversitat per dalt [alumnat amb excel·lent rendiment acadèmic], tot el claustre es va mostrar a favor", explica Jordi Fernández, director del centre. "En general, els estudiants són nois i noies àvids de saber", destaca David Castelló, professor de Forat del Vent. L’institut té més demanda que oferta, ja que només pot admetre 25 estudiants a l’IB. Els alumnes paguen uns 90 euros al mes. "No guanyem diners. Aquesta quantitat es destina a totes les gestions que implica l’IB", assenyala el director.
Els currículums.
En paraules de Muñoz, l’IB és un programa "rigorós i equilibrat" que ofereix una "educació integral" als seus estudiants. "No només parlem en termes acadèmics, sinó també personals. Fomentem el desenvolupament de les habilitats, la creativitat, el pensament crític i la sensibilitat cultural," afegeix després d’explicar que l’organització de l’IB manté contínues converses amb el Ministeri d’Educació i les conselleries autonòmiques de cara al disseny dels currículums.
Notícies relacionadesNo només en anglès.
A Espanya, l’IB no s’estudia exclusivament en anglès. Les llengües oficials del model són l’anglès, el francès i el castellà, i els alumnes poden cursar els seus estudis en qualsevol d’aquests tres idiomes, més enllà del propi de cada territori (català, basc i gallec). Hi ha l’obligació acadèmica, com passa al sistema espanyol, d’estudiar un segon idioma. Els alumnes de l’IB no estan obligats a estudiar en una escola fora del seu país, sinó que ho poden fer a la seva ciutat de residència.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’
- L’escenari de les regates canvia en plena carrera