L’esclat violent revela les carències del sistema VioGén
Igualtat vol implicar Sanitat i els serveis socials en el sistema
L’empoderament de les víctimes, les reticències a denunciar o la falta dels recursos són qüestions que podrien explicar les xifres.
![L’esclat violent revela les carències del sistema VioGén L’esclat violent revela les carències del sistema VioGén](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/cdcd935c-68e7-42c1-8e97-0f1ec3f6ea03_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
Juliana, de 32 anys, a Bunyol (València); Manuela, de 30 anys, a Sabadell (Barcelona); Sara Abigail, de 29 anys, a Madrid; una dona de 76 anys –de la qual es desconeix el nom– a Salou (Tarragona), i Margarita, de 36 anys a Alacant han sigut assassinades aquest cap de setmana en tot just 48 hores. Dues d’elles havien denunciat el seu presumpte agressor, la resta no.
En poc més de dues setmanes a Espanya s’han comès 13 crims per violència de gènere. Són deu homes els que han assassinat 11 dones, un nen i una nena, des del 29 de juny i fins diumenge. ¿Què està fallant? Per començar, el més obvi: que hi ha els que continuen maltractant i assassinant les seves parelles o exparelles. Per seguir, segons els experts consultats, que l’assassinat masclista és el punt culminant d’una història de violència, que s’expressa de múltiples formes, i que pot durar fins i tot dècades sense que ningú hagi sigut capaç d’actuar per evitar que continuï.
Després de l’últim Comitè de Crisi, els titulars d’Igualtat i d’Interior van reconèixer que hi podia haver deficiències en el sistema. "El model no és infal·lible, però salva moltes vides", va emfatitzar Fernando Grande-Marlaska. L’exemple és el de l’Amal, una de les víctimes assassinades al juny que, malgrat estar estar dins del sistema VioGén, i que sobre la seva exparella Mahdi pesava una condemna per violència masclista, la va assassinar junt amb els seus dos fills. Ell estava a punt d’entrar a la presó.
Efecte ‘passo a l’acció’
El missatge que envia el Govern és que cal denunciar. En dues dècades s’han multiplicat per 10 les denúncies per violència de gènere tramitades als jutjats: si el 2004 se situaven al voltant de les 20.000 anuals, el 2023 n’hi va haver un total de 199.282. Malgrat tot, com insisteix el que va ser delegat del Govern per a la Violència de Gènere, Miguel Lorente, aconseguir ampliar el percentatge de dones que prenen aquestes decisions és complicat per diverses raons.
Notícies relacionadesUna és que moltes víctimes se senten ara més empoderades per dir "fins aquí hem arribat". Els últims anys, un terç de les dones assassinades per violència de gènere havien anunciat la intenció de separar-se, cosa que incrementa exponencialment el risc que es produeixi el terrible final. Una altra qüestió és l’efecte passo a l’acció que senten alguns agressors al veure altres assassinats consumats. També reconeix que no es detecta les dones maltractades a temps, el cent per cent de les quals estan ateses per Atenció Primària amb simptomatologia canviant, cosa que vol solucionar aviat Igualtat, que vol implicar Sanitat i els serveis socials en el sistema.
Però, mentrestant, estan "dient a les víctimes que han de denunciar". "I elles de vegades responen que el que volen és que les deixin de maltractar, no que els seus marits, o els pares dels seus fills, vagin a la presó", explica l’expert. Tampoc és fàcil amb la família. Recorda haver tingut nois a la seva consulta com a metge forense on les mares els deien que el que havien de fer era retirar la denúncia contra els seus pares; que a elles també les havien maltractat, però havien sigut felices.
Ja ets subscriptor o usuari registrat? Inicia sessió
Aquest contingut és especial per a la comunitat de lectors dEl Periódico.Per disfrutar daquests continguts gratis has de navegar registrat.
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’