INTERVENCIÓ PIONERA
Can Ruti aconsegueix que dos tetraplègics respirin sense ajuda
La intervenció permet implantar un marcapassos diafragmàtic i treure la ventilació
L’Institut Guttmann i el centre hospitalari porten a terme per primera vegada a Europa una reconstrucció del nervi frènic en dos pacients amb lesions medul·lars.
![Can Ruti aconsegueix que dos tetraplègics respirin sense ajuda Can Ruti aconsegueix que dos tetraplègics respirin sense ajuda](https://estaticos-cdn.prensaiberica.es/clip/e51d6da2-63b8-4363-8222-53582c3b4ac4_alta-libre-aspect-ratio_default_0.jpg)
L’Institut Guttmann i l’Hospital Germans Trias i Pujol (Can Ruti) han portat a terme per primera vegada a Europa una reconstrucció del nervi frènic (el que fa funcionar el diafragma: el principal múscul de la respiració) en dos pacients amb tetraplegia alta, amb l’objectiu que tornin a respirar sense ventilació mecànica.
En els pacients amb tetraplegia o lesió medul·lar cervical alta es produeix una fallada de l’autonomia ventilatòria que fa necessària la ventilació mecànica. La implantació d’un marcapassos diafragmàtic per incrementar aquesta autonomia respiratòria i permetre la retirada parcial o completa de la ventilació mecànica resulta efectiva entre un 40% i un 80% dels casos, però no pot portar-se a terme si els nervis frènics, transmissors de l’impuls nerviós al diafragma, estan danyats.
El marcapassos diafragmàtic es col·loca al diafragma i funciona com el del cor: a base de deixar anar estímuls elèctrics. «Però aquesta cirurgia d’implantació no funciona en entre un 20% i un 30% de pacients perquè el seu nervi frènic està excessivament danyat. L’única opció que tenien fins ara era continuar connectats 24 hores a un respirador, que a la llarga és el que escurça l’esperança de vida», assenyala Carlos Martínez, cap de Secció del Servei de Cirurgia Toràcica de Can Ruti.
«Hi ha dos nervis frènics, un a cada costat del cor. El que fem és connectar aquest nervi a un altre nervi que funcioni. En el cas d’un dels dos pacients el vam connectar a un altre que és a la base del crani i que és l’origen de la medul·la espinal. I per a això vam utilitzar un nervi de la seva cama que funcionava i que vam col·locar d’entroncament entre tots dos», assenyala aquest cirurgià.
Els pròxims mesos
El cas del segon pacient va ser més complicat perquè aquest tenia també lesionats el nervi d’origen de la medul·la espinal. Per això els metges van connectar el nervi frènic amb un altre nervi a nivell de l’abdomen. «En els dos casos vam implantar el marcapassos del diafragma. En els pròxims mesos el nervi frènic es recuperarà», explica Martínez, qui destaca que aquesta cirurgia és «pionera» a Europa a l’oferir una «alternativa» a pacients que viuen connectats a un ventilador mecànic i que no són candidats al marcapassos diafragmàtic.
Notícies relacionadesLa ventilació mecànica a través d’una traqueotomia és la teràpia estàndard per a pacients amb tetraplegia després d’una lesió medul·lar per sobre del nivell neurològic C4. «Retirar el respirador mecànic millora l’esperança i la qualitat de vida dels pacients. Són pacients que, a l’estar connectats al respirador, no poden desplaçar-se. No poden viatjar, no poden anar amb avió. No tenen gust, no tenen olfacte», afegeix el doctor.
A més, el respirador genera «infeccions respiratòries greus», per la qual cosa «sortir-ne» fa que el risc «disminueixi».
- "Trucar a la Urbana és inútil"
- Carnet de conduir La DGT avisa: s’acosten canvis per als més grans de 65 anys
-
Ofert per
- Crisi interna Bosch recolza una tercera candidatura en la carrera per liderar ERC
- Una lesió preocupant El misteri del turmell que no es cura
- LA FOGUERA Déus paralímpics
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «És imprescindible que l’alta velocitat arribi a l’aeroport de Girona»
- Sílvia Paneque: «Encarir l’aigua permetria noves infraestructures hídriques»
- Entrevista amb la consellera de Territori i portaveu del Govern Sílvia Paneque: «Aprovarem el pla d’habitatge de tot el territori abans de final d’any»
- LA GRAN CITA NÀUTICA Les semifinals de la competició de vela es decidiran ‘in extremis’